312A - Zbornica - Zveza
312A - Zbornica - Zveza
312A - Zbornica - Zveza
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>312A</strong><br />
SODELOVANJE PACIENTA – PARTNERJA PRI ALERGOLOŠKEM<br />
TESTIRANJU<br />
COOPERATION OF A PATIENT AS A PARTNER IN ALLERGY<br />
TESTS<br />
IZVLEČEK<br />
Irena Počvavšek, dipl.m.s,<br />
Karmen Česen, dipl.m.s<br />
Bolnišnica Golnik – Klinični oddelek za pljučne bolezni in alergijo<br />
irena.pocvavsek@klinika-golnik.si<br />
Ključne besede: zdravstvena vzgoja, pik žuželke, specifična imunoterapija<br />
Sodelovanje pacienta – partnerja je za uspešno zdravljenje zelo pomembno. V prispevku je<br />
predstavljeno zdravljenje – specifična imunoterapija (SIT), in vloga medicinskih sester pri izvajanju<br />
zdravstvene vzgoje. Specifična imunoterapija je oblika zdravljenja pri ljudeh, ki so alergični na pik<br />
žuželke. Za uspešnost terapije je velikega pomena strokovna usposobljenost osebja in dobro<br />
sodelovanje ter poučenost pacientov.<br />
V Bolnišnici Golnik – kliničnem oddelku za pljučne bolezni in alergijo izvajajo poleg SIT tudi druga<br />
alergološka testiranja. V prispevku je opisano testiranje zdravil in pripravkov, ki se uporabljajo med<br />
anestezijo.<br />
V letu 2008 je bila opravljena anketa pri 80 pacientih, ki se zdravijo s SIT. Anketa je vsebovala 32<br />
vprašanj, pacienti so jo vrnili po pošti ali pa dali medicinski sestri po končanem ambulantnem obisku.<br />
Namen ankete je bil ugotoviti, kako so pacienti poučeni, ali se znajo izogibati ponovnim pikom in kako<br />
bi ukrepali ob piku žuželke. Med dolgoletnim zdravljenjem - izvajanjem SIT si medicinske sestre<br />
prizadevajo za uspešno komunikacijo in vzpostavitev partnerskih odnosov.<br />
Rezultati raziskave o izvedeni zdravstveni vzgoji so pokazali, da je le ta uspešna in da so pacienti z<br />
njenim potekom in načinom zdravljenja zadovoljni.<br />
ABSTRACT<br />
Key words: health education, insect sting, specific immunotherapy<br />
Cooperation of a patient as a partner is very important for a successfull medical treatment.<br />
The medical treatment-specific immunotherapy and a role of nurses in performance of<br />
a health education are represented in this contribution.Specific imunotherapy is a health shape of<br />
people, which are alergic on the sting of wasps.The professional qualification of staff, good<br />
cooperation and information of patients are a great meaning for a successful treatment.<br />
At the University Clinic of Respiratory and Allergic Diseases Golnik perform a SIT many others<br />
alergologic testings. In the contribution is described testing of medicines and arangements, which are<br />
used between the anaesthesia. Results of the study about the performed health education have shown<br />
that health education of patients was successful and that the patients are satisfied with the way health<br />
education is performed and their method of treatment.The inquiry of 80 patients, which have the<br />
medical treatment with specific immunotherapy was made in the 2008 year.The inquiry had 32<br />
questions.The patients returned it over the mail or they gave it back to nurse after finished ambulance
visit.The intention of the inquiry was to establish how are patients informed about avoiding of repeat<br />
stings and how would they decide at sting of wasps.<br />
Between a long duration of medical treatment-performance SIT the nurses strive for the successfull<br />
comunication and to restore a partnership relations.<br />
The research results of performed health education showed, that it was successfull and patients are<br />
content with its expiration and the way of treatment.<br />
Uvod<br />
Alergijske bolezni so danes zelo razširjene, pogoste so alergije na hrano, zdravila, cvetni prah<br />
in strup žuželk. Pogosto je prvi stik z alergijskimi boleznimi buren, človek po kontaktu z<br />
alergenom doživi anafilaktično reakcijo. Za uspešno zdravljenje in preprečevanje ponovnih<br />
epizod alergij je pomembno sodelovanje pacienta. Poučiti ga je potrebno kako naj se izogiba<br />
alergenom in kako naj ukrepa ob ponovni epizodi alergije. Uspešnejši bomo, če s pacientom<br />
vzpostavimo primeren kontakt, da spozna, da je v komunikaciji enakovreden partner in da je<br />
njegovo sodelovanje pri zdravljenju zelo pomembno. Prizadevamo si, da paciente dobro<br />
informiramo o vrsti in poteku alergoloških testiranj.<br />
V Bolnišnici Golnik medicinske sestre izvajamo alergološka testiranja pri pacientih v<br />
ambulantni in hospitalni obravnavi. Delujejo tri pulmološko – alergološke ambulante in v<br />
sami bolnišnici je na bolniškem oddelku 300 organizirana alergološka enota z devetimi<br />
bolniškimi posteljami. Pacienti, ki potrebujejo alergološko testiranje (pri alergiji za hrano,<br />
zdravila, pike žuželk) so povprečno hospitalizirani tri do šest oskrbnih dni. Hospitalizirani so<br />
tisti pacienti, pri katerih je možno, da bi med testiranjem prišlo do sistemske preobčutljivostne<br />
reakcije težje stopnje. Provokacijske teste izvajamo le v bolnišnici, pod zdravnikovim<br />
nadzorom in ob upoštevanju anamneze (Mušič, 2006). V alergološki enoti med drugim<br />
izvajamo oralne provokacijske teste – pri testiranju zdravil, hrane in specifično imunoterapijo<br />
– pri alergiji za strup kožekrilcev čebel, os ali sršenov. Le ta se najprej izvaja v bolnišnici pod<br />
nadzorom zdravstvenega osebja t.i. uvajalni del, kasneje se izvaja v ambulanti. Specifična<br />
imunoterapija za pršico, pelode in trave pa poteka ves čas zdravljenja ambulantno.<br />
Predstavitev testiranj v alergološki enoti<br />
Po sprejemu pacienta v alergološko enoto alergolog pregleda dokumentacijo, izvide, ki jih<br />
pacient prinese iz alergološke ambulante in se nato z njim natančno pogovori. Po prejeti<br />
anamnezi napiše predvideni načrt testiranj.<br />
Izvajanje oralnih provokacijskih testov<br />
Pri testiranju alergije na zdravila, npr. analgetike in nesteroidne antirevmatike, izvajamo<br />
oralno provokacijsko testiranje s »praški«. Pacient vsako uro popije pripravljen prašek oz.<br />
zdravilo v štirih različnih koncentracijah. Na dan testiramo samo eno zdravilo. Medicinska<br />
sestra, ki izvaja testiranje, mora biti pozorna na spremembe zdravstvenega stanja pri<br />
pacientih, spremlja vitalne funkcije in skrbi za pravilen potek testiranja z upoštevanjem<br />
pravila 6 P-jev. Vitalne funkcije - krvni pritisk, pulz, saturacija in pretok izdihanega zraka se<br />
izmerijo pred testiranjem, med testiranjem v primeru sprememb zdravstvenega stanja in<br />
popoldne po zaključenem testiranju. Poleg tega, da vsa testiranja dokumentiramo, je naloga<br />
medicinske sestre, da naroči praške v lekarni in je pozorna na njihov rok uporabe.<br />
Testiranje anestetikov<br />
Osnova za alergološki pristop je poročilo anesteziologa o uporabljenih pripravkih in o poteku<br />
prejšnje anestezije. Osrednja diagnostična metoda so kožni testi z določenimi količinami<br />
pripravkov za vbodne in kožne teste po standardiziranem postopku (Mušič, 2003).
Medicinska sestra izvaja testiranje po naročilu alergologa, zelo pozorna mora biti na pravilno<br />
pripravo, pravilno razredčitev testiranega anestetika. Med testiranjem pacienta opazujemo in<br />
skrbimo za pravilen potek testiranja; pomembno je odčitavanje – vrednotenje testov, ki ga<br />
opravi zdravnik na 20 minut. Postopek je standardiziran, dokumentiramo na posebne obrazce<br />
in v zvezke.<br />
Izvajanje specifične imunoterapije s strupom kožekrilcev (SIT)<br />
Specifična imunoterapija je zelo učinkovita metoda, ki zmanjša tveganje ponovnih težkih<br />
alergijskih reakcij (Košnik in sod., 2004). V bolnišnici izvajamo uvodni del, ki traja dva dni<br />
pri ljudeh, ki imajo diagnosticirano preobčutljivost za strupe žuželk – os ali čebel. SIT<br />
začnemo z majhnimi odmerki alergena (uvodna faza), ki jih nato v dnevnih ali tedenskih<br />
intervalih povečujemo do vzdrževalnega odmerka. Injekcije s prečiščenim pripravkom<br />
apliciramo subkutano – po standardiziranem postopku na zunanjo stran podlakti. Za uspešno<br />
zdravljenje je pomembno dobro sodelovanje pacienta, zato ga moramo o posebnostih pri<br />
izvajanju SIT dobro poučiti. Med izvajanjem imunoterapije so možne lokalne reakcije na<br />
mestu aplikacije, kar ublažimo z lokalno terapijo. Možna pa je sistemska anafilaksa vseh<br />
stopenj. Anafilakse doživljamo pri SIT za žuželke v blagi stopnji, pri povprečno 8%<br />
vključenih bolnikov, težje stopnje pa pri < 1% (Mušič, 2007).<br />
Medicinska sestra pred začetkom izvajanja SIT preveri predpisane odmerke alergena in vrsto<br />
alergena za vsakega pacienta posebej. Nato pripravi določen odmerek in vsako aplikacijo<br />
sproti dokumentira v knjižico za imunoterapijo. Pri pripravi odmerka mora biti pozorna na<br />
alergen – osa ali čebela in da ga pripravi pravilno glede na obseg, koncentracijo in<br />
farmacevtskega proizvajalca. Med aplikacijami odmerkov in eno uro po zadnjem prejetem<br />
odmerku medicinska sestra zagotavlja varnost pacientov z opazovanjem in ukrepanjem ob<br />
lokalnih in sistemskih reakcijah – anafilaksi. Zelo obsežen del nalog medicinski sestri<br />
predstavlja zdravstveno vzgojno delo. Sem sodijo: informiranje bolnika o poteku SIT,<br />
izogibanju pikom žuželk, ukrepanju ob morebitnem piku in samopomoči pri anafilaktični<br />
reakciji ter pomenu samoopazovanja med izvajanjem SIT.<br />
V obdobju zadnjih treh letih smo v alergološki enoti zdravili – izvajali uvajalni del SIT pri<br />
386 pacientih.<br />
Razpr. 1. pregled števila uvodnih SIT v alergološki enoti<br />
OSA ČEBELA SKUPAJ<br />
L. 2004 104 56 160<br />
L. 2005 90 65 155<br />
L. 2006 68 45 113<br />
L. 2007 76 66 142<br />
L. 2008 66 65 131<br />
Namen raziskave<br />
Raziskava z naslovom Poučenost bolnikov, ki se zdravijo s specifično imunoterapijo za strupe<br />
žuželk – izpostavljenost dejavnikom tveganja je bila izvedena leta 2008. Zanimalo nas je,<br />
kako dobro so pacienti, ki se zdravijo s SIT poučeni in ali se znajo izogibati ponovnim pikom,<br />
katerim dejavnikom tveganja so izpostavljeni in koliko so omejeni pri svojih hobijih,<br />
aktivnostih ter kaj so sami pripravljeni storiti za svojo varnost pred piki žuželk.
Metode<br />
Raziskava je potekala anonimno, pacienti so bili izbrani naključno. Kot metodo smo uporabili<br />
anketni vprašalnik in sicer pri pacientih, pri katerih smo izvajali uvajalno SIT na oddelku od<br />
leta 2004 do 2008. Anketirani so bili tudi pacienti, ki prejemajo vzdrževalne odmerke SIT v<br />
alergološki enoti in v pulmološki ambulanti (PA) v Ljubljani in na Golniku. Anketni<br />
vprašalnik je vseboval 32 vprašanj, le ta so bila kratka in razumljiva ter razdeljena v več<br />
sklopov, ki so bili med seboj povezani.<br />
Anketirali smo 20 (25%) pacientov v PA Ljubljana, 20 (25%) pacientov v PA Golnik, 9<br />
(11%) pacientov, ki se zdravijo v alergološki enoti Bolnišnice Golnik, poslali pa smo tudi 50<br />
anket po pošti in tako zajeli paciente po ostali Sloveniji. Od 50 anket poslanih po pošti smo<br />
dobili vrnjenih 31 (62%). Pacienti, ki so vrnili anketo po pošti se zdravijo: 14% v Topolšici,<br />
10% na Pohorju, 4% v Celju in 10% v PA v Ljubljani.<br />
Rezultati<br />
Analizirali smo skupaj 80 izpolnjenih anket, v njih je sodelovalo 42 moških in 38 žensk.<br />
Pacienti so prejemali različne strupe žuželk, razlikovali so se tudi glede na starostna obdobja.<br />
Razpr.2. Pregled pacientov glede na vrsto strupa žuželke<br />
ALERGIJA<br />
STRUP<br />
NA osa čebela osa in čebela<br />
% anketiranih 62 34 4<br />
Razpr.3. Starost anketiranih<br />
STAROSTNE 18 – 25 let 25 – 35 let 35 – 50 let 50 – 60 let Starejši od 60<br />
SKUPINE<br />
let<br />
% anketiranih 7 19 40 24 10<br />
Zaradi povezanosti podatkov nas je zanimal tudi časovni razmak v prejemanju vzdrževalnega<br />
odmerka zdravljenja: 14% anketiranih prejema SIT na 1 -4 tedne (prvo leto), 31% anketiranih<br />
na 4 – 6 tednov (drugo leto), 26% na 6- 8 tednov (tretje leto) in 29 % anketiranih na 8 – 12<br />
tednov (četrto, peto leto).<br />
Anketirani pacienti so se razlikovali glede na bivališče in delovno okolje.<br />
Razpr. 4. Pregled pacientov glede na bivališče in delovno okolje<br />
PREBIVALIŠČE podeželje mesto<br />
% anketiranih 69 31<br />
DELOVNO OKOLJE v naravi, na terenu v zaprtih prostorih<br />
% anketiranih 59 41<br />
Menimo, da so ljudje, ki živijo na podeželju in opravljajo delo na terenu ali v naravi bolj<br />
izpostavljeni pikom žuželk.
Prve informacije o SIT je vsem anketiranim podal zdravnik (100%), v 74% so se posvetovali<br />
tudi z medicinsko sestro, 34% anketiranih je dobilo tudi pisna navodila, 11% je opazilo plakat<br />
na oddelku, 14% vprašanih pa je dodatna znanja iskalo tudi preko medijev (internet, revije,<br />
radio in televizija).<br />
Pri alergiji za pike žuželk, je zelo pomembno, da so z vrsto alergije in ukrepi poučeni ne le<br />
pacienti ampak tudi njihovi bližnji. Anketirane smo vprašali, koga so o svoji alergiji in<br />
ukrepih obvestili in poučili. Rezultati so bili naslednji: seznanjenih je 85% bližnjih<br />
sorodnikov (mož, žena, otroci), 52% prijateljev, 44% sodelavcev in 29% sosedov.<br />
Podatki povejo, da se pacienti zavedajo, da so lahko odvisni tudi od pomoči bližnjih, zato so<br />
le ti večinoma poučeni.<br />
V anketi smo postavili tudi vprašanje, kako pravilno ukrepati v primeru pika žuželke. 92%<br />
anketiranih je odgovorilo pravilno, 4% so sicer odgovorili napačno (ker niso vedeli, kdaj si<br />
aplicirati adrenalin, vendar ga nimajo predpisanega in ga niso nikoli uporabljali), vendar so<br />
njihovi ostali odgovori pravilni, zato menimo, da ti pacienti znajo pravilno ukrepati. 4%<br />
anketiranih na naše vprašanje ni odgovorilo, dopisali so, da jim ni potrebno vedeti za<br />
ukrepanje, saj jim SIT pomaga in so brez težav.<br />
Za pravilno ukrepanje ob piku je pomembno, da imajo pacienti pri sebi set za samopomoč<br />
(antihistaminik, kortikosteroid) in avtoinjektor adrenalina (če jim ga je zdravnik predpisal).<br />
V naslednji razpredelnici je prikazana opremljenost pacientov s setom za samopomoč.<br />
Razpr.5. Delež pacientov glede na opremljenost s setom za samopomoč<br />
SET ZDRAVIL<br />
ZA<br />
SAMOPOMOČ<br />
VEDNO PRI<br />
SEBI<br />
OBČASNO NIKOLI NIMA<br />
PRI SEBI<br />
% anketiranih 67 15 10 5<br />
SETA<br />
ZDRAVIL<br />
NIMA<br />
Pacienti, ki so odgovorili, da imajo set za samopomoč vedno pri sebi vedo za rok uporabe le<br />
tega v 70 %. Anketirani, ki seta nimajo vedno pri sebi ali ga nimajo se zdravijo s SIT tretje<br />
leto ali dlje. Injekcijo adrenalina je zdravnik predpisal 21% (17 pacientov) anketiranih, od<br />
tega 5 pacientov adrenalina ne potrebuje več in ga nimajo pri sebi.<br />
Razprava<br />
Delež pacientov, ki imajo pri sebi set zdravil bi moral biti večji, prav tako so pacienti premalo<br />
pozorni na njegov rok uporabe.<br />
Vsi pacienti, ki so jim predpisali adrenalin ga znajo pravilno hraniti in uporabljati. Prikaz<br />
aplikacije adrenalina jim je pokazal zdravnik ali medicinska sestra, prebrali, pa so si tudi<br />
priložena navodila.<br />
Čebelarstvo je lahko razlog, da so ljudje pik žuželke doživeli in preživeli alergijsko reakcijo<br />
ter bili napoteni na zdravljenje s SIT. 27 (34%) anketirancev se zdravi s SIT za strup čebele,<br />
od tega jih ima doma 6 (22%) še vedno svoj čebelnjak. Ena anketirana oseba je rejo čebel<br />
zaradi alergije na strup čebele opustila. Kljub temu, da so ljudje lahko življenjsko ogroženi<br />
zaradi alergijske reakcije, reje čebel ne opuščajo. S čebelarstvom se vsi anketirani ukvarjajo iz<br />
ljubezni do živali in za hobi. Ponovni pik sta doživela dva čebelarja, oba sta imela le lokalno<br />
reakcijo. V neposredni bližini (pri sosedu) ima čebelnjak 15% anketiranih, ob pikih med<br />
zdravljenjem s SIT niso imeli težav.
Splošno znanje anketiranih je bilo zadovoljivo, saj jih več kot 90 % ve, kaj privablja žuželke<br />
(hrana, voda, dišave) in kje so zatočišča čebel in os. 89% anketiranih ve, da je potrebno biti<br />
pozoren pri športu. Glede na podatek, da se veliko anketiranih ukvarja s športnimi<br />
dejavnostmi, bi moral biti odstotek pravilno osveščenih pacientov večji. Pik žuželke je pogost<br />
poleti, ko smo bosi ali imamo le delno zaprto obutev. Žuželko lahko pohodimo kjerkoli, ali pa<br />
se skriva v obutvi. Anketirani se večinoma s poletno obutvijo ne obremenjujejo, saj zaprto<br />
obutev nosi le 42%, 4% pa se najraje sprehajajo bosi.<br />
Odgovori v anketi so pokazali, da ljudje gojijo aktiven življenjski slog in jih alergija na pik<br />
žuželke ne ovira. Nekateri - v 35% se celo udeležujejo trgatve in obiranja sadja.<br />
Mnenja sodelujočih v anketi so bila pozitivna, saj so preverili in obnovili svoje znanje. Med<br />
izvajanjem raziskave smo skupaj z dvema sodelujočima ugotovili, da je potrebno, da<br />
zamenjata set za samopomoč zaradi preteka roka uporabe.<br />
Zaključek<br />
Izvajanje zdravstvene vzgoje je pri alergoloških pacientih zelo pomembno. Med testiranjem<br />
jih seznanjamo s preobčutlivostjo za alergene, kako naj se izogibajo alergijskim reakcijam in<br />
kako naj ukrepajo ob morebitni reakciji Za uspešno testiranje je pomembno, da pacient<br />
zdravstvenemu osebju zaupa in da sodeluje, npr. pri podaljšanem testiranju za antibiotike se<br />
po navodilih zdravnika testirajo tudi v domačem okolju, posebnosti med testiranjem si<br />
zapisujejo v poseben obrazec, ki ga po končanem testiranju vrnejo v bolnišnico. Tudi pri<br />
pacientih ki se zdravijo s SIT mora biti zdravstvena vzgoja kontinuirana in izvajana timsko –<br />
medicinska sestra in zdravnik v bolnišnici in ambulanti. Raziskava je pokazala, da je večina<br />
pacientov dobro poučenih o preprečevanju pikov in pravilnem ukrepanju. Menim, da je<br />
potrebno znanje pacientov med izvajanjem dolgoletne SIT, preverjati in ga dopolnjevati.<br />
Pacientovo sodelovanje dosežemo z dobro komunikacijo in partnerskim odnosom.<br />
Literatura<br />
1. Košnik M, Korošec P, Mušič E. Sodobni pogledi na preobčutljivost za strupe kožekrilcev.<br />
Ljubljana: Medicinski razgledi, 2004.<br />
2. Mušič E. Živimo z alergijo. Ljubljana: Mladinska knjiga, 2006.<br />
3. Mušič E. Specifična imunoterapija (SCIT in SLIT) pri alergijskih boleznih dihal in kože.<br />
Golnik: Klinika za pljučne bolezni in alergije, 2007.<br />
4. Mušič E. Diagnostika preobčutljivosti pred splošno anestezijo: 11. TEČAJ FEEA. Ljubljana:<br />
Slovensko zdravniško društvo, Sekcija za anesteziologijo in intenzivno medicino, 2003.