Sborník konference - PAVEL VALTR
Sborník konference - PAVEL VALTR
Sborník konference - PAVEL VALTR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
podmáčené smrčiny. Dále kary jezer, jejich morény a jezera vlastní. Druhově bohatší jsou z důvodu<br />
příznivějšího geologického substrátu kary Královského hvozdu, avšak v druhově chudším karu<br />
Plešného jezera a pod vrcholem Plechého jsou známy například jediné výskyty druhu šicha<br />
oboupohlavná (Empetrum hermaphroditum) na české straně Šumavy. Stejně tak kamenné moře pod<br />
Plešným jezerem je jediným výskytem borovice Čelakovských (Pinus ×celakovskiorum), křížence<br />
borovice lesní a borovice kleče, který byl z této lokality popsán a je celosvětově mimořádně vzácný,<br />
díky odlišným ekologickým nárokům obou rodičů. Zejména kvůli výskytu kvalitních smíšených<br />
lesů a přítomnosti vzácných druhů alpského migrantu je třeba zařadit do tohoto výčtu i lesy<br />
v oblasti Boubína a v masivu Plechého. Mimořádně druhově bohaté jsou rovněž lesy v některých<br />
částech masivu Knížecího stolce a Stožce, které jsou budovány živinami poměrně příznivou<br />
horninou durbachitem.<br />
Dalším mimořádně významným centrem biodiverzity je z výše zmíněných důvodů bezesporu<br />
Hornovltavská kotlina. V neposlední řadě je nutné jmenovat sekundární bezlesí v centrální části<br />
Šumavských Plání. Svou velikou hodnotu má oblast Předšumaví, protože z různých důvodů byly<br />
některé části uchráněny intenzifikace a patří k nejzachovalejším podhorským územím v České<br />
republice. Jedná se například o území mezi Javorníkem a Sušicí s několika velkými populacemi<br />
různých druhů orchidejí či údolí Zlatého potoka na Prachaticku nebo Boleticko, které bylo díky<br />
existenci vojenského prostoru výrazně ušetřeno masivné eutrofizace a jako v jednom z mála<br />
šumavských území v něm vystupují bazické horniny. Z pohledu fytogeografického je zajímavým<br />
územím i pravý břeh Lipna, kam pronikají již poměrně teplomilné druhy z údolí Dunaje (např.<br />
parazitická rostlina záraza bílá – Orobanche alba).<br />
Tato centra druhové diverzity rostlin jsou do značné míry kopírována i centry diverzity ostatních<br />
organizmů, které jsou v různých fázích životního cyklu na rostliny vázány.<br />
Závěr<br />
Z tohoto rozboru jednoznačně vyplývá, že význam šumavské flóry je především v unikátních<br />
druhových kombinacích. Nelze však pominout také často ojedinělé genetické charakteristiky<br />
malých a dlouho izolovaných populací. Proto ochrana biodiverzity šumavských rostlin má svůj<br />
velký význam i z pohledu ochrany biodiverzity světové. Z pohledu ochrany a zachování této<br />
diverzity na území Šumavy lze stanovit následující cíle, které by měly zaručit uchování bohatosti<br />
šumavské flóry i do budoucna:<br />
- Ochrana celého území Šumavy a všech vegetačních typů<br />
- Zabránění masové výstavbě a velkých rekreačních areálů, ale naopak podpora měkké turistiky<br />
- Management biotopů<br />
Rašeliniště<br />
- Optimalizace vodního režimu, samovolný vývoj, pouze v případě potřeby blokování<br />
pokračující sukcesi<br />
- Zabránění eutrofizaci<br />
Lesy<br />
- Přírodě blízkými postupy a s ohledem na aktuální biodiverzitu všech organizmů dosáhnout<br />
cílového stavu lesa s přirozenou druhovou skladbou dřevin, včetně podmáčených a<br />
klimaxových smrčin.<br />
Sekundární bezlesí<br />
- Zabránit další eutrofizaci<br />
- Vytipovat nejcennější plochy a na nich udržet nebo urychleně obnovit tradiční management<br />
Adresa autora:<br />
Ing. Milan Štech, PhD., katedra botaniky přírodovědecké fakulty Jihočeské univerzity České Budějovice,<br />
tel.: 387 772 373, e-mail: stech@prf.jcu.cz<br />
ZACHRAŇME ŠUMAVU !<br />
Jan Zahradník, Jihočeská univerzita České Budějovice /