Sborník konference - PAVEL VALTR
Sborník konference - PAVEL VALTR
Sborník konference - PAVEL VALTR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
možné následky svého rozhodnutí a odpovídat za ohrožení nebo poškození jiných veřejných zájmů<br />
kromě ochrany přírody. Ovšem jak zákon o lesích, tak zákon o vodách obsahují nepřímé i velice<br />
přímé povinnosti respektovat krajinné prostředí jako životní prostředí lidské společnosti.<br />
Takže naším právem byla orgánu ochrany přírody propůjčena kompetence nehledět na zřetele<br />
ochrany životního prostředí kulturní krajiny. Vzhledem k rizikům z takové pravomoci bez<br />
odpovědnosti se musela předpokládat buď neomylnost v jeho rozhodováních anebo se na lidi a<br />
kulturní krajinu v ideologickém zápalu,<br />
z účelově politických zřetelů anebo jen tak prostě lidsky<br />
zapomenulo. Charakteristická byla také stanoviska jak ministra životního prostředí, tak<br />
parlamentního zpravodaje – dřívějšího ministra životního prostředí – ke hlasování poslanců: oba<br />
vyslovili „zásadní nesouhlas“ s vypuštěním oné pravomoci a v právu chráněné neodpovědnosti.<br />
Řekl bych, že příklady z této právní neomylnosti plynoucí, jsou pozoruhodné. Připomeňme si jen<br />
jediný, ale příkladný: následky v NP Šumava s horskými lesy. Jejich velkoplošná destrukce<br />
a možné důsledky byly předem kompetentními institucemi a znalci prognostikovány<br />
a kompetentním státním orgánem odmítnuty. Přesně v intencích přání NGO, které ještě v roce<br />
2002 měly za zradu vyslovení názoru, že kůrovcovití se chovali jinak než bylo hlásáno. V roce 2006<br />
však čelný představitel NGO píše v odborném časopisu, že přece jen šlo o omyl ekologů. Nemilý<br />
doklad, na čem po léta mohl stát management velkoplošného zacházení s krajinou. Představitel<br />
MŽP SR nedávno v ohlédnutí nazpět konstatoval, že slovenský resort byl vlastně servisem NGO.<br />
Dalším obrovským paradoxem ovšem je, že takové změny prostředí v lesích hospodářských jsou<br />
právně kvalifikovány a mohou být a byly podle zákonů postihovány ve správních i trestních<br />
řízeních jako ohrožení a poškození: životního prostředí v lesích či funkcí lesa jako složky životního<br />
prostředí nebo i životního prostředí vůbec. Z hlediska přírodních zákonů se jedná o podivuhodnost<br />
práva: přírodní děje, nastavší z rozhodnutí státního orgánu, životní prostředí v lesích pod správou<br />
MŽP ČR ani funkce tamních lesů jako složky životního prostředí ba ani samo životní prostředí<br />
(krajiny) ohrožovat či poškozovat nemohou, avšak tytéž přírodní děje, vyvolané opomenutím<br />
povinností vlastníka lesa mimo hranice zvláště chráněného území, vše jmenované v hospodářských<br />
lesích ohrožovat a poškozovat musí !<br />
Bohužel nejde jen o podivuhodnost zákonů a jejich užívání – je to příklad nepráva v právu, když se<br />
mohou uplatňovat vůči občanům přírodní skutečnosti jako virtuální skutkové podstaty. Analýzy<br />
navíc ukázaly, že vágní formulace environmentálních zákonů, kde také scházejí definice použitých,<br />
zvučně znějících pojmů, vedly k tomu, že není třeba prokazovat, jaké funkce lesa jako složky<br />
životního prostředí či v čem bylo životní prostředí s lesích dotčeno, zda jen ohrožením či už<br />
poškozením. Tak se mohou vytvářet virtuální přírodní skutečnosti, může docházet k znovuzrození<br />
jakýchsi „kladiv na čarodějnice“, tentokrát v duchu víry postmoderního environmentalismu.<br />
Smutné na tom je, že kolem všeho řečeného lze nacházet doporučení, směřující k větší<br />
účinnosti užívání tak nedokonalých právních instrumentů v intencích environmentální či<br />
spíše environmentalistické politiky. Takže je tu další, a to velmi závažný motiv střetů<br />
environmentalismu a lesnictví v oblasti legislativy a právní praxe.<br />
Probrali jsme některé z podstatných příčin, proč stoupá napětí kolem environmentalismu, lesnictví a<br />
lesního hospodářství, i v něm samém. Jsou to záležitosti nejen k zamyšlení nad vědami a politikou,<br />
nad lesnictvím a environmentem; bohužel také nad právem a jeho užíváním, kde bychom se mohli<br />
dostat až do sféry ústavnosti v naší zemi.<br />
Adresa autora: Ing. Vladimír Krečmer, CSc.<br />
Na Loukoti 20, 160 00 Praha 6<br />
tel.: 235 358 116, e-mail: v.krecmer@seznam.cz<br />
KRAJINNÝ RÁZ A PROMĚNY ŠUMAVY