Sborník konference - PAVEL VALTR
Sborník konference - PAVEL VALTR
Sborník konference - PAVEL VALTR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
k uplatňování nových paradigmat lesnictví, neboť se prokázalo, že<br />
• pouhé samovolné efekty lesů environmentální a sociální povahy už mnohde neuspokojí<br />
veřejné potřeby – je třeba aktivně pracovat na údržbě, posílení nebo vytváření konkrétních<br />
kladných efektů (funkcí) lesů kulturních krajin či také tlumit a eliminovat nevhodné účinky<br />
lesa (dysfunkce) pro lidskou společnost;<br />
• potřeba vkládat práci i kapitál na aktivity – lesnické služby ve veřejném zájmu – je takového<br />
měřítka i charakteru, že vylučuje samofinancování z výnosů produkce tržních statků<br />
(jde o aktivity s efekty mimotržní nebo zprostředkovaně tržní povahy);<br />
• je nezbytné rozvinout marketing – nabídnout společnosti kromě produkce dřeva také<br />
konkrétní lesnické služby environmentálního a sociálního charakteru a přesvědčit veřejnost,<br />
národohospodáře i politiky o efektivitě plateb za ně ze zdrojů společenského režijního<br />
kapitálu.<br />
Intenzívně se na tématu pracovalo a v logické řadě koncepce → politika → legislativa → nástroje<br />
a orgány byly zaváděny potřebné lesnické služby v lesnictví „Evropy“.<br />
Tento vývoj země v totalitě zcela míjel bez odezvy v jejich lesní politice. Lesnická věda sice např.<br />
v Československu připravila podklady; bylo známo kde, co, jak, proč i za co je účelné aktivně dělat.<br />
Existovaly i realizované projekty v oblasti rekreačních a zdravotních funkcí lesů (dva „účelové“<br />
lesní závody jen s lesy zvláštního určení pro příměstskou rekreaci, vzorné lesy lázeňské<br />
v součinnosti lesnictví a balneologie). Dokonce od roku 1982 platila i obecně závazná právní norma<br />
pro víceúčelové obhospodařování lesů v ochranných pásmech vodních zdrojů. Nebylo však<br />
politické vůle začlenit tyto služby do hospodářské struktury lesního odvětví, přestože ani<br />
brigádnickým nadšením nebylo možné právní normu plnit. Veřejný zájem se týká totiž víc než<br />
poloviny celkové plochy lesů v České republice.<br />
Po převratu 1989 nezbytná transformace lesního hospodářství odmítla rovněž učinit lesnické služby<br />
složkou hospodářské činnosti – lesní sektor národního hospodářství zůstává lesopoliticky nadále<br />
jednoúčelově strukturovaným sektorem produkce dřeva na pni. Vysvětlení je jednoduché: ke<br />
konzervativní tradici a odtrženosti od myšlenek lesnické „Evropy“ uplatnily se u nás v lesní<br />
politice, jíž nelze nazvat jinak než matnou, principy ideologie ekonomismu. Z hlediska titulu této<br />
práce možno učinit první ze závěrů: ona matná (někteří míní, že žádná) státní lesní politika<br />
je jednou z příčin, proč klasické lesní hospodářství je tak snadným otloukánkem z pozic dnešní<br />
ekologické filosofie.<br />
Lesnictví a lesní hospodářství mezi ideologiemi<br />
Dovolte shrnout jen zásadní problémy komplikovaných vazeb lesnictví se sférou ideologií, politiky<br />
a též s duchem postmoderní doby. Jsme svědky, kterak se lesnictví a lesní hospodářství – a to<br />
v evropském měřítku – nachází mezi dvěma mlýnskými kameny, které představují dva protikladné<br />
světové názory v ideologii ekonomismu a environmentalismu. Jedná se o nové ideologie, které se<br />
obě zrodily v USA na sklonku 20. století. Obě se šíří světem s globálními důsledky – obě nadmíru<br />
jednostranné a snad také proto snadno zjednodušované v kombinaci s duchem postmoderní éry a<br />
tím silné v politické sféře. V lesnické „Evropě“ se diskutuje velmi vážně o krizi lesnictví a lesního<br />
hospodářství jako jevu další přelomové doby lesnictví a představitelé lesnických věd podněcují<br />
k cestě, kterou už vyzkoušela lesnická „Evropa“ – ke zmnožení cílů lesního hospodářství<br />
v nakládání s lesy.<br />
V tuzemsku jsou poměry oproti „Evropě“ ještě zamotanější tím, že jsme v lesnictví neprodělali<br />
vylíčený půlstoletý lesopolitický vývoj od lesnictví jednoúčelového k ideji víceúčelovosti<br />
ve využívání lesů a k vícesložkovému lesnímu sektoru. Po převratu 1989 v přirozeném emočním<br />
opojení duchem svobody a ovlivněni postmodernismem jsme spadli nečekaně do globálního mlýna<br />
mezi kameny, které oba voněly novotou a byly přitažlivé i zemí původu jak pro ty, kteří v lesích<br />
vidí jen kapitál v dřevní surovině,<br />
tak pro ty, které les i krajina zajímá výlučně jako přírodní<br />
ekosystém.<br />
Zdá se však, že ani ti ani oni nestojí o to zamýšlet se komplexně nad bohatstvím, jež je