PRILOZI CONTRIBUTIONS - Institut za istoriju Sarajevo
PRILOZI CONTRIBUTIONS - Institut za istoriju Sarajevo
PRILOZI CONTRIBUTIONS - Institut za istoriju Sarajevo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Iljas Hadžibegović, Socijalna struktura Slovenaca u BiH od sredine XIX stoljeća do 1991. godine<br />
Prilozi, 36, <strong>Sarajevo</strong>, 2007, str. 135-178.<br />
vrednicima (Prnjavor, Banja Luka, Derventa i dr.), rudarima i metalurzima (Zenica,<br />
Kakanj i Bre<strong>za</strong>, Tuzla, Kreka, Vareš i Ljubija), radnicima na eksploataciji i preradi<br />
drveta (Tešanj i Teslić, Žepče i Zavidovići, Bosanski Petrovac i Ključ, Drvar i dr.),<br />
činovnicima i namještenicima, uglavnom u okružnim i kotarskim središtima i većim<br />
gradovima (<strong>Sarajevo</strong>, Mostar, Banja Luka, Tuzla i Zenica). Tu su također, koncentrirani<br />
industrijski i <strong>za</strong>natlijski radnici, finansijski stručnjaci, prosvjetno osoblje, saobraćajni<br />
(željeznički i poštanski) službenici i namještenici.<br />
Prezentirani podaci pokazuju da su Slovenci prema dva kasnija popisa, uglavnom,<br />
i dalje najprisutniji u onim gradovima i kotarevima koji su i ranije <strong>za</strong> njih bili<br />
najprivlačniji. To jasno pokazuje da se u privrednoj i socijalnoj strukturi zemlje nije<br />
ništa posebno izmijenilo. Promjena državnog okvira i čitav taj period do Drugog<br />
svjetskog rata nisu donijeli privredni razvoj koji bi učinio značajna pomjeranja stanovništva<br />
i radne snage iz poljoprivrede u industriju ili njen transfer sa sela u gradove.<br />
Nešto na značaju dobijaju Brčko i Bijeljina dok se <strong>za</strong> Slovence smanjuje značaj<br />
Travnika, Bosanskog Petrovca, Bihaća, Ključa i Konjica.<br />
Ipak se čini da je došlo do izvjesnog pomjeranja u rasprostranjenosti Slovenaca<br />
u navedenim područjima. U odnosu na 1910, prisustvo Slovenaca u njima je manje<br />
<strong>za</strong> 9,4% godine 1921, a 1931. godine, u odnosu na 1921, porast iznosi 3,1%, što<br />
u odnosu na 1910. još uvijek čini manjak od 6,3%. Ovo se može objasniti time što<br />
su određena mjesta u kojima su Slovenci participirali, iz različitih razloga (ekonomskih,<br />
političkih i dr.) postala <strong>za</strong> njih manje atraktivna. Broj Slovenaca u kotaru Prnjavor<br />
(poljoprivrednici) opao je 1931. u odnosu na 1921. sa 108 na 12, u Bosanskoj<br />
Dubici sa 65 na 5, u Bosanskoj Gradiški sa 53 na 31, u Tešnju i Tesliću sa 177<br />
na 34, u Gradačcu sa 56 na 10, u Derventi sa 158 na 70, u Kotor Varoši sa 42 na 4,<br />
u Bosanskom Petrovcu sa 30 na 1. Na ovo opadanje utjecala su sezonska <strong>za</strong>pošljavanja<br />
na sječi šume, u građevinarstvu i poljoprivredi i sl. U Travniku broj Slovenaca<br />
u ovom razdoblju stalno opada, sa 174 (1910.) na 143 (1921.), pa na 63 u 1931. godini.<br />
Kotar Bosanski Novi imao je 91 Slovenca, u gradu je živjelo 24, Dobrljinu 10,<br />
Lješljanima 37, Kuljanima 9, Devetacima 10, Bosanskoj Kostajnici 9 ( u gradu 5, u<br />
Bukovici Katoličkoj 4). U Kotor Varoši bila su smještena 42 Slovenca, od kojih su<br />
se 32 nalazila u selu Maslovare, gdje se eksploatirala rimska željezna troska. Ona je<br />
<strong>za</strong>mjenjivala željeznu rudu, jer je prvom preradom istaljeno samo 50% želje<strong>za</strong>. Kotar<br />
Prijedor imao je 114 Slovenaca, uglavnom smještenih u užem području kotara: u<br />
gradu 69, Ljubiji Katoličkoj 15, Čirkinpolju 15 i Brezičanima 6. Boravak Slovenaca<br />
u ovom kotaru bio je uglavnom ve<strong>za</strong>n <strong>za</strong> eksploataciju željezne rude u Ljubiji, i<br />
širem području kotara.<br />
Za naseljavanje slovenačkih poljoprivrednika u Bosni i Hercegovini nakon 1918.<br />
godine odnosi nisu bili povoljni jer se od 1917, kada se nazirao ishod rata, među ko-<br />
156