PRILOZI CONTRIBUTIONS - Institut za istoriju Sarajevo
PRILOZI CONTRIBUTIONS - Institut za istoriju Sarajevo
PRILOZI CONTRIBUTIONS - Institut za istoriju Sarajevo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Iljas Hadžibegović, Socijalna struktura Slovenaca u BiH od sredine XIX stoljeća do 1991. godine<br />
Prilozi, 36, <strong>Sarajevo</strong>, 2007, str. 135-178.<br />
Dr. Gregor Čremošnik bio je kustos a kasnije tajnik Zemaljskog muzeja u Sarajevu,<br />
Karlo Cankar urednik lista Hrvatski Dnevnik, <strong>za</strong>tim sekretar u Nadbiskupiji,<br />
a poslije 1918. godine kanonik; Ignjac dr. Fludernih bio je profesor na Velikoj realki;<br />
Frank Kadunec je bio također profesor; Slavko Rečh profesor na Realki. U drugim<br />
institucijama bilježimo imena: Josip Vlah, ravnatelj Ljubljanske banke u Sarajevu,<br />
Pavel Sertič, direktor Kreditne banke, Josip Dovič, ravnatelj Električne centrale<br />
u Sarajevu. U personalnim dosijeima Zemaljske vlade spominju se i neki rudarski<br />
stručnjaci. Alojz Tajnšek (Velenje), Viktor Šikovec (Idrija), direktor rudnika u Brezi,<br />
Franc Šikovec (Idrija), Strajhar ing. Franc (Ljubljana), Burnik ing. Vlado (Idrija),<br />
Wedenig Dr. Herman (Tinje, Koruška), Galja ing. Ronald i Gostiša ing. Valentin. 17<br />
Osim institucija Zemaljske vlade i kotarskih uprava, banaka i osiguravajućih<br />
društava, osnovnog i srednjeg obrazovanja, Slovenci su također imali srazmjernog<br />
udjela u poštanskom i željezničkom saobraćaju, koji su predstavaljali dva bitna dijela<br />
<strong>za</strong> normalno funkcionisanje državne uprave i sistema u cjelini.<br />
U poštanskom saobraćaju radilo je 1879. godine 376 činovnika, namještenika i<br />
stručnih radnika, a 1918. broj <strong>za</strong>poslenih je narastao na 1.352. 18 Iako je jezičko pitanje<br />
stalno prisutno na pošti i željeznici rijetko se može utvrditi nacionalna struktura<br />
<strong>za</strong>poslenih, ukoliko se ona izričito ne navodi u izvoru. Ako uzmemo isti kriterij<br />
<strong>za</strong> obračun Slovenaca u poštanskim uredima i poslovima 1918. godine, koji je važio<br />
u ostalim sektorima Zemaljske uprave, realno je očekivati da bi taj procenat iznosio<br />
oko 4,5 do 5% od ukupno <strong>za</strong>poslenih u bosanskohercegovačkom PTT. To znači da<br />
su od 1.352 <strong>za</strong>poslena njih između 60 i 70 bili Slovenci.<br />
Bosanskohercegovačke zemaljske željeznice i njihovih 14 željezničkih radionica<br />
i Vojna pruga Dobrljin - Banja Luka <strong>za</strong>pošljavali su 1907. godine 6.623 lica, od<br />
čega su jednu četvrtinu činili činovnici, kvalifikovanih radnika je bilo 15,1%, a nekvalifikovanih<br />
nešto ispod 60%, dok su učenici činili svega 1% svih <strong>za</strong>poslenih. 19<br />
Među činovnicima i kvalifikovanim radnicima <strong>za</strong>pošljavani su, uglavnom radnici iz<br />
Monarhije, a među nekvalifikovanim radnicima bili su pretežno domaći ljudi. Godine<br />
1912. odnos <strong>za</strong>poslenih na bosanskohercegovačkim zemaljskim željeznicama<br />
17 Arhiv Bosne i Hercegovine u Sarajevu, Zemaljska vlada <strong>za</strong> Bosnu i Hercegovinu (Dalje:<br />
ABH, ZVS), Zbirka dosijea (ZD); Istorijski arhiv <strong>Sarajevo</strong>, Slovenski klub, Spisak članstva<br />
Slovenskog kluba po profesijama, K 3 , br. 1<br />
18 Milan Ljiljak, Pošta, telegraf i telefon u Bosni i Hercegovini, II, Svjetlost, <strong>Sarajevo</strong>, 1981,<br />
str. 222-234. Tu je iska<strong>za</strong>na struktura <strong>za</strong>poslenih u PTT u Bosni i Hercegovini 1911. i 1918.<br />
godine.<br />
19 Iljas Hadžibegović, Postanak radničke klase u Bosni i Hercegovini i njen razvoj do 1914.<br />
godine, Veselin Masleša, <strong>Sarajevo</strong>, 1980, str. 151.<br />
143