vjesnik službeni - Biskupije Mostar-Duvno i Trebinje-Mrkanj
vjesnik službeni - Biskupije Mostar-Duvno i Trebinje-Mrkanj
vjesnik službeni - Biskupije Mostar-Duvno i Trebinje-Mrkanj
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Biskupska konferencija Bosne i Hercegovine<br />
<strong>Mostar</strong>ski biskup fra Paškal Buconjić podnio<br />
je Svetoj Stolici 1885. godine topografsku kartu<br />
prema kojoj je želio uvesti neke preinake u granicama<br />
između be-ha biskupija prema apostolskom<br />
pismu Ex hac augusta od 5. srpnja 1881.<br />
Na to su tri ordinarija, vrhbosanski nadbiskup<br />
Josip Stadler, mostarsko-duvanjski biskup Paškal<br />
Buconjić i banjolučki apostolski administrator<br />
biskup Marijan Marković podnijeli Državnomu<br />
tajništvu prijedlog promjene tih biskupijskih granica.<br />
1<br />
Prijedlog je 10. veljače 1891. podnesen papi<br />
Leonu XIII., koji ga je odobrio i naredio da se<br />
provede.<br />
Tajnik Kongregacije za izvanredne crkvene<br />
poslove, nadbiskup Domenico Ferrata, taj je prijedlog<br />
poslao Kongregaciji za širenje vjere (de<br />
Propaganda Fide), 18. veljače 1891. s popratnim<br />
pismom, koje ovdje objavljujemo na izvornom<br />
talijanskom i u hrvatskom prijevodu.<br />
Kongregacija za širenje vjere Prijedlog je pretvorila<br />
u Dekret, koji nosi nadnevak 24. ožujka<br />
1891., 2 a prvi je put objavljen u Vrhbosni na latinskom<br />
i hrvatskom jeziku, 3 a mi ga ovdje objavljujemo<br />
u suvremenom hrvatskom pravopisu s neznatnim<br />
gramatičkim preinakama. Držimo da je<br />
taj Vrhbosnin hrvatski tekst izvorni prijedlog koji<br />
je bio preveden na latinski i poslan u Rim. Dekret<br />
282 | Službeni <strong>vjesnik</strong> | br. 3 | 2011.<br />
BISKUPIJSKE GRANICE<br />
Crkvene granice između Masne Luke i Doljana<br />
su potpisali kardinal Giovanni Simeoni, prefekt<br />
Propagande, i Domenico Maria Jacobini, tajnik<br />
iste Kongregacije.<br />
Godine 1935. izišla je knjiga o župnim granicama<br />
u Vrhbosanskoj nadbiskupiji, s predgovorom<br />
nadbiskupa Ivana Šarića. U toj knjizi stoji<br />
opis granica župe Doljani u "Ramskoj dekaniji", 4<br />
danas Prozorskom dekanatu.<br />
Granica između župe Posušje odnosno samostalne<br />
kapelanije Masna Luka i župe Doljani sve<br />
donedavno nije predstavljala poseban problem jer<br />
je područje bilo nepregledna golet, stočna ispaša,<br />
nenaseljena visoravan. Posljednjih godina brojne<br />
obitelji iz južnih krajeva sve više grade svoje vikendice<br />
ili se obiteljski naseljavaju na tome terenu.<br />
Tako je nastalo pitanje župničke jurisdikcije,<br />
blagoslova polja i kuća tih obitelji i slavljenja sv.<br />
Misa u kapelici sv. Ivana Krstitelja Glavosjeka na<br />
Dugom Polju ili Risovcu.<br />
Ove godine, 10. veljače, vrhbosanski nadbiskup<br />
kard. Vinko Puljić poslao je nižepotisanom<br />
biskupu Obavijest o međubiskupijskim i župskim<br />
granicama ovoga sadržaja: "Nakon Domovinskog<br />
rata postavila se nejasnoća granica između<br />
župe Doljani u Vrhbosanskoj nadbiskupiji i Masna<br />
Luka u <strong>Mostar</strong>sko-duvanjskoj biskupiji. Zato<br />
smo išli u dokumente Svete Stolice o granicama<br />
biskupija te granicama župe Doljani i Masne<br />
1 Prijedlog je objavljen na latinskom jeziku u: B. Pandžić, Acta Franciscana Hercegovinae, svezak III., 1850.-1892., str.<br />
452-454.<br />
2 Archivio Segreto Vaticano, Nunziatura di Vienna, vol. 640. Vertenza sulle diocesi di Bosna 1887-1891, ff. 55r-56r.<br />
3 "Decretum o granicah biskupijâ", u: Vrhbosna, 11/1891., str. 171-173.<br />
4 Župske granice u nadbiskupiji vrhbosanskoj, Sarajevo, 1935., str. 20: "Od utoka Bijelog Potoka u Doljanku (na pol puta<br />
Doljani - Jablanica) kotarskom međom na zapad i jugo-zapad, sjevero-zapad i sjevero-istok do Trebiševa, odatle na istok<br />
pa rubom Kenđe i Kečke na Pasije Stijene i na vrelo Otočac istočno od njih. Odatle odmah na raskršće puteva sjeveroistočno<br />
i onda na jugo-istok preko površka Blačinom Planinom na kotu 1532 i na jug na Ključ, odatle putem na istok,<br />
jugo-istok i kosom na Ogladnicu (kota 1290) i dalje kosom na istok i jugo-istok preko Vriskala i Borovca na kotarsku među<br />
s njome na jugo-zapad na Doljanku prema utoku Bijeloga Potoka."