Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Razvoj v drugem desetletju in razširitev<br />
Medicinske fakultete s tretjim letnikom<br />
Tudi v drugem desetletju obstoja je študij na Medicinski fakulteti<br />
potekal skladno z določili zakona o ustanovitvi univerze<br />
v <strong>Ljubljani</strong> v obsegu prvih štirih semestrov, ki so zajemali<br />
predavanja iz biologije, fizike, kemije, anatomije, histologije,<br />
embriologije in fiziologije� Fakulteta se je sčasoma nekoliko<br />
kadrovsko okrepila� Pri profesorju Plečniku se je kot pomožna<br />
prosektorka od leta 1930 izpopolnjevala Valentina Grošelj -<br />
Kobe� Leta 1938 je postala docentka na anatomskem inštitutu in<br />
prevzela predavanja iz topografske anatomije� 25 Dr� Milan Cunder<br />
je bil na fakulteti od leta 1935, najprej kot asistent pripravnik,<br />
po opravljenem državnem izpitu na univerzi v Beogradu pa<br />
asistent na anatomskem inštitutu� 26 Po smrti profesorja Plečnika<br />
decembra 1940 je, tedaj že docent, prevzel vodenje anatomskega<br />
inštituta� Od zimskega semestra leta 1931 je dr� Ladislav Klinc<br />
kot privatni docent predaval kemijo; leta 1935 je postal docent<br />
za organsko kemijo in leta 1939 izredni profesor� Profesor dr�<br />
Alija Košir je bil leta 1935 imenovan za izrednega profesorja, leta<br />
1939 pa za rednega profesorja za histologijo� 27 Njegov asistent je<br />
bil v letih 1930–1937 dr� Hubert Pehani, leta 1937 imenovan<br />
za docenta za histologijo in embriologijo� Profesor dr� Albin<br />
Seliškar je leta 1939 napredoval v izrednega, avgusta 1945 pa je<br />
bil imenovan za rednega profesorja� Izvolitev v naziv izrednega<br />
profesorja je leta 1931 iz materialnih razlogov zavrnil dr� Pavel<br />
Grošelj ter do konca življenja ostal srednješolski in honorarni<br />
univerzitetni učitelj� 28 Po njegovi smrti leta 1940 je <strong>fakulteta</strong><br />
k sodelovanju najprej povabila dr� Borisa Zarnika, rednega<br />
profesorja biologije, histologije in embriologije na zagrebški<br />
Medicinski fakulteti, ki je povabilo sprejel in v <strong>Ljubljani</strong> eno leto<br />
predaval biologijo� Nadaljnje sodelovanje je preprečila vojna� 29<br />
Zatem je <strong>fakulteta</strong> predavanja iz biologije in vodstvo biološkega<br />
inštituta poverila dr� Hubertu Pehaniju�<br />
Profesor dr� Janez Plečnik je s svojo široko razgledanostjo in<br />
strokovno zavzetostjo čutil, da je mladim slušateljem na Medicinski<br />
fakulteti treba posredovati tudi znanje o tradiciji medicine,<br />
njenih koreninah, filozofskih temeljih in zgodovinskih osnovah�<br />
Njegova ideja in pobuda je bila, da se na fakulteti uvede predmet<br />
zgodovina medicine� 30 Leta 1934 je Fakultetni svet Medicinske<br />
fakultete ob zavedanju, da je imela <strong>fakulteta</strong> tedaj le štiri semestre<br />
in ji je dolga leta grozila ukinitev, v učni načrt vključil predmet<br />
zgodovina medicine in zanj na mesto honorarnega predavatelja<br />
izbral Ivana Pintarja, ki je leta 1939 postal privatni docent� 31 Dr�<br />
Ivan Matko, primarij Državne bolnišnice v <strong>Ljubljani</strong>, je bil od<br />
leta 1936 do smrti leta 1939 honorarni predavatelj za predmet<br />
interna propedevtika� 32 Dr� Božidar Lavrič je leta 1936 postal<br />
honorarni predavatelj za kirurško propedevtiko in bil leta 1938<br />
habilitiran za privatnega docenta za topografsko anatomijo, ki so<br />
jo poslušali študentje tretjega semestra� 33<br />
50<br />
28� junija 1930 je bil sprejet nov zakon o univerzah, veljaven<br />
za vse univerze v Jugoslaviji, ki je v svojem 51� členu ohranjal<br />
ljubljansko Medicinsko fakulteto z le štirimi semestri� Številne<br />
intervencije profesorja Šerka, takrat v vlogi rektorja ljubljanske<br />
univerze, in dekana Kanskega na najvišjih forumih niso zalegle,<br />
ministrstvo je univerzi celo zagrozilo z znižanjem kreditov� 34 V<br />
letih 1931–1933 so izbruhnile tudi množične demonstracije<br />
študentov, predvsem tehnikov in medicincev, ki so jih vodili<br />
levo usmerjeni študenti� Na demonstracijah je bila med drugimi<br />
izražena tudi zahteva po neokrnjeni univerzi in protest proti<br />
univerzitetnemu zakonu in novi medicinski uredbi� Fakultetni<br />
svet je junija 1932 odobril načrt fakultetne uredbe ljubljanske<br />
Medicinske fakultete, ki je bil že leta 1931 izdelan v soglasju z<br />
beograjsko in zagrebško fakulteto� Ta je predvidevala popolno<br />
Medicinsko fakulteto, vsebovala pa je tudi nekatere omejitve za<br />
študente glede vrstnega reda polaganja izpitov� 35<br />
Po sprejetju univerzitetnega zakona in splošne univerzitetne<br />
uredbe leta 1934 se je okrepil boj za izpopolnitev Medicinske<br />
fakultete� Na sejah Fakultetnega sveta je bila leta 1934 izražena<br />
zahteva po ustanovitvi petega semestra in naslednje leto še<br />
zahteva za sistematizacijo mest honorarnih predavateljev za<br />
patologijo, interno in kirurško propedevtiko ter onkologijo, ki<br />
so bili potrebni za peti semester� Iz začetnega gibanja za izpopolnitev<br />
fakultete, katerega pobudniki so bili študenti, je zrasla<br />
akcija za izpopolnitev ljubljanske univerze� Sredi tridesetih let so<br />
bile razmere v ljubljanski bolnišnici, ki naj bi sprejela tudi bodoče<br />
fakultetne klinike, izredno slabe� Oddelki so bili zastareli, prenapolnjeni<br />
in slabo opremljeni� Akcija medicincev za popolno<br />
fakulteto se je tako zlila z zahtevo po novi, sodobni bolnišnici v<br />
<strong>Ljubljani</strong>, ki je potekala v okviru akcije za razširitev ljubljanske<br />
bolnišnice� Združenemu gibanju je predsedoval prof� dr� Albert<br />
Šerko, podprl ga je tudi rektor univerze prof� dr� Maks Samec� 36<br />
Konec leta 1935 je izšla brošura o perečem stanju bolnikov na<br />
vseh oddelkih ljubljanske bolnišnice�<br />
25 ULBB I, 347.<br />
26 Z. Zupanič Slavec: Prvi učitelji popolne Medicinske fakultete v <strong>Ljubljani</strong> po letu 1945,<br />
62.<br />
27 ULBB I, 336.<br />
28 D. Soban: Pavel Grošelj. <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> 1919-1945, 129.<br />
29 H. Pehani: Zarnik, Boris. http://nl.ijs.si/fedora/get/sbl:4700/VIEW/.<br />
30 Z. Zupanič Slavec: Ivan Pintar. <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> univerze v <strong>Ljubljani</strong> 1919-1945,<br />
168.<br />
31 P. Borisov: Resnica o zgodovini. Isis, VII, 1998, 5, 60.<br />
32 ZAMU IV – 38/611.<br />
33 I. Kalinšek: Božidar Lavrič. <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> 1919-1941,<br />
212.<br />
34 P. Borisov: <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> univerze v <strong>Ljubljani</strong> in njen razvoj med dvema svetovnima<br />
vojnama (1919-1945). <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> 1919-1945,<br />
59.<br />
35 Prav tam, 60.<br />
36 Prav tam, 62.