Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Dr. Albert Botteri, redni profesor za oftalmologijo.<br />
(Zgodovinski arhiv in muzej <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong>.)<br />
ter prosektorja Deželne bolnišnice v <strong>Ljubljani</strong> dr� Janeza<br />
Plečnika za izrednega profesorja za patološko anatomijo� Konec<br />
septembra je bila Vseučiliška komisija razpuščena, novoimenovani<br />
profesorji so se 18� septembra sestali kot Univerzitetni svet –<br />
najvišji organ univerze, ki je prevzel posle Vseučiliške komisije in<br />
nadaljeval delo za odprtje univerze ter prevzel v upravo finančne<br />
zadeve� 12� novembra so bili izvoljeni prvi univerzitetni in<br />
fakultetni funkcionarji� Fakultetni svet Medicinske fakultete je<br />
za njenega prvega dekana izvolil dr� Alfreda Šerka, za prodekana<br />
pa dr� Alberta Botterija� Pod njunim vodstvom je Fakultetni svet<br />
nadaljeval priprave za ureditev fakultete in začetek dela�<br />
»Nacionalna svoboda v novi državi Srbov, Hrvatov in Slovencev<br />
je prinesla Slovencem marsikaj, kar smo si dolgo želeli in kar smo<br />
tudi temeljito pripravili, prinesla pa nam je tudi marsikaj, kar<br />
smo si morda kdaj želeli, česar pa nismo dovolj pripravili� Ko je<br />
začela Vseučiliška komisija delo za realiziranje stare slovenske<br />
zahteve po popolnem vseučilišču, je našla za nekatere stroke<br />
obdelano njivo, za nekatere stroke in fakultete pa je bilo polje še<br />
nezorano,« je ob dvajsetletnici <strong>Univerze</strong> zapisal Alojz Zalokar<br />
in dodal, da je med strokami, za katere teren ni bil zadostno ali<br />
pa sploh nič pripravljen, v prvi vrsti treba imenovati medicino� 5<br />
Fakultetni svet se je tako pri organizaciji Medicinske fakultete<br />
soočil s težjimi problemi kot ostale fakultete ljubljanske univerze�<br />
Fakulteta ni imela prav ničesar, kar bi služilo za začetek delovanja:<br />
niti prostorov niti laboratorijev za vaje niti potrebnih učil� Za<br />
začetek je dobila le prosekturo Deželne bolnišnice� Poslopje je<br />
bilo majhno, s štirimi pritličnimi sobami, dvema obdukcijskima<br />
sobama in mrtvašnico� Stavbo so začeli takoj preurejati za<br />
Dr. Janez Plečnik, redni profesor za patologijo in<br />
dekan v letih 1921/22, 1932/33 in 1938/39.<br />
(http://sl.wikipedia.org/wiki/Slika:Janez_<br />
Ple%C4%8Dnik_1920s.jpg)<br />
45<br />
Dr. Evgen Kansky, redni profesor za fiziologijo in<br />
dekan v letih 1937/38 in 1939/40. (Zasebni arhiv dr.<br />
Alekseja Kanskega.)<br />
anatomski inštitut� Z združitvijo obeh obdukcijskih prostorov<br />
so pridobili majhno predavalnico, ki je bila v začetku januarja<br />
gotova do te mere, da so se v njej lahko začela predavanja iz<br />
anatomije, ki so dotlej potekala v Deželnem dvorcu� 6 Učni načrt<br />
Medicinske fakultete je bil povzet po načrtu leta 1917 ustanovljene<br />
fakultete v Zagrebu� Ljubljanska <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> s<br />
samo prvima dvema letnikoma je bila nekakšna pripravljalnica,<br />
predavali so se teoretični predmeti, študenti pa so se pripravili za<br />
nadaljnji študij kliničnih predmetov� Prvi profesorji so predavali<br />
predmete višjih semestrov, saj so bili imenovani v prepričanju, da<br />
se bo <strong>fakulteta</strong> kmalu izpopolnila, kar je privedlo do kadrovskega<br />
zapleta, ki ga je <strong>fakulteta</strong> rešila tako, da je pouk anatomije prevzel<br />
dr� Janez Plečnik, sicer profesor patološke anatomije, nevropsihiater<br />
dr� Alfred Šerko pa je predaval anatomijo in pozneje še<br />
fiziologijo živčevja� Profesor Janez Plečnik, ki je bil že januarja<br />
1920 imenovan za rednega profesorja anatomije, in profesor<br />
Šerko sta navedene, začasno prevzete predmete predavala do<br />
svoje smrti� Okulist dr� Albert Botteri se je vključil v pouk prvega<br />
letnika z anatomijo in histologijo očesa, že naslednje leto pa je<br />
odšel v Zagreb na mesto predstojnika oftalmološke klinike� Pouk<br />
kemije za študente medicine je v obdobju med obema vojnama<br />
potekal na Tehniški fakulteti oz� v kleti Realke, kjer je profesor<br />
Maks Samec organiziral kemijski laboratorij� Od srede januarja<br />
1920 je gimnazijski profesor dr� Pavel Grošelj kot honorarni<br />
učitelj medicincem 5 ur tedensko v Zbornični dvorani Deželnega<br />
5 A. Zalokar: Ljubljanska medicinska <strong>fakulteta</strong>, 3.<br />
6 Zgodovina slovenske univerze v <strong>Ljubljani</strong> do leta 1929, 299.