Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ljubljani</strong> študiralo 350 do 400 študentov� Menili so tudi, da bi<br />
manjše fakultete zagotavljale kvalitetnejši študij� 3<br />
Slovenske zdravnike so v Vseučiliški komisiji zastopali: dr� Alojz<br />
Kraigher, dr� Ivan Oražen in dr� Alojz Zalokar� V začetku marca<br />
1919, po prejetju novice iz Beograda, da bo v <strong>Ljubljani</strong> ustanovljena<br />
univerza, na kateri se bodo začela predavanja že jeseni, je<br />
Vseučiliška komisija ustanovila podkomisije, ki so imele nalogo<br />
pripraviti vse potrebno za delo bodočih fakultet� Podkomisija<br />
za medicinsko fakulteto je že konec marca predstavila načrt, ki<br />
je vseboval: utemeljitev potrebe po medicinski fakulteti, njeno<br />
ureditev, učni načrt, stolice, učiteljski kader in proračun� Načrt je<br />
predvideval začetek dela jeseni 1919 z enim semestrom, variantni<br />
predlog pa s prvimi tremi semestri� Predvideno je bilo, da bi se<br />
<strong>fakulteta</strong> postopno izpopolnjevala do popolnega 10-semestrskega<br />
študija� V začetku bi bila <strong>fakulteta</strong> nameščena v začasnih<br />
prostorih, za njeno izpopolnitev pa bi bilo potrebno zgraditi<br />
tudi primerne nove prostore� Za začetek dela s prvim semestrom<br />
jeseni 1919 je potrebovala: anatomski inštitut, biološki inštitut,<br />
inštitut za kemijo in inštitut za fiziko� V začetku bi bil anatomski<br />
inštitut nastanjen v prosekturi Deželne bolnišnice, predavanja iz<br />
biologije, kemije in fizike pa bi potekala na filozofski fakulteti�<br />
Načrt je predvidel tudi sredstva za ureditev medicinske knjižnice<br />
in njeno nastanitev v Domobranski vojašnici� Pomladni semester<br />
prvega študijskega leta bi deloval v enakem obsegu in istih<br />
prostorih, za drugo študijsko leto bi za drugi letnik <strong>fakulteta</strong><br />
potrebovala še inštitut za histologijo in embriologijo ter inštitut<br />
za fiziologijo� Za peti semester bi uredili inštitut za patološko<br />
anatomijo ter inštitut za eksperimentalno patologijo in farmakologijo,<br />
za šesti semester bi bili potrebni interna klinika in<br />
klinika za kirurgijo, za sedmi semester klinika za porodništvo<br />
in ginekologijo ter klinika za psihiatrijo in nevrologijo, za osmi<br />
semester klinika za oftalmologijo, za deveti in deseti semester pa<br />
klinika za dermatologijo in venerologijo, klinika za pediatrijo,<br />
inštitut za higieno, inštitut za sodno medicino, klinika za tuberkologijo,<br />
klinika za laringologijo in klinika za zobozdravništvo�<br />
Variantni predlog začetka s prvimi tremi semestri je predvideval<br />
zgraditi, adaptirati in urediti vse inštitute in klinike eno leto prej,<br />
inštitut za histologijo in fiziologijo pa takoj� 4<br />
V začetku aprila 1919 so beograjske oblasti reševanje ljubljanskega<br />
univerzitetnega vprašanja začasno odložile, zato je<br />
predsednik Vseučiliške komisije dr� Danilo Majaron interveniral<br />
pri podpredsedniku vlade dr� Antonu Korošcu� Pozitivne<br />
novice iz Beograda so prišle ob koncu maja, ko so o ljubljanski<br />
univerzi razpravljali v parlamentu� V začetku junija je prosvetno<br />
ministrstvo oddalo osnutek zakona o ustanovitvi ljubljanske<br />
univerze ministrskemu svetu, kjer pa so nasprotovali ustanovitvi<br />
medicinske fakultete in zaradi tega odločanje o ustanovitvi<br />
univerze v <strong>Ljubljani</strong> preložili� 26� junija je dr� Majaron odšel<br />
v Beograd k ministru Davidoviću, ki je bil s pojasnili glede<br />
44<br />
Dr. Alfred Šerko, redni profesor za nevrologijo in psihiatrijo ter prvi dekan ljubljanske<br />
Medicinske fakultete. Do svoje smrti (1938) je dekansko funkcijo opravljal štirinajstkrat.<br />
(Zgodovinski arhiv in muzej <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong>.)<br />
medicinske fakultete zadovoljen in je načrt zakona posredoval<br />
ministrskemu svetu, kjer je bil 2� julija sprejet zakonski predlog o<br />
ustanovitvi univerze v <strong>Ljubljani</strong>� Ta je določal, da se v <strong>Ljubljani</strong><br />
ustanovi univerza s petimi <strong>fakulteta</strong>mi, med njimi je bila tudi<br />
medicinska, ki je obsegala prva dva pripravljalna letnika� 16�<br />
julija je bil zakonski predlog sprejet v parlamentu, 23� julija ga<br />
je podpisal regent Aleksander, v Službenih novinah pa je izšel<br />
mesec dni pozneje�<br />
Ureditev Medicinske fakultete in prvo<br />
študijsko leto<br />
Zadnjega avgusta 1919 je regent Aleksander na predlog<br />
Vseučiliške komisije imenoval prve profesorje ljubljanske<br />
univerze, med njimi za Medicinsko fakulteto privatnega docenta<br />
češke univerze v Pragi dr� Alberta Botterija za rednega profesorja<br />
za oftalmologijo, privatnega docenta češke univerze v Pragi dr�<br />
Alfreda Šerka za rednega profesorja za nevrologijo in psihiatrijo<br />
3 Zgodovina slovenske univerze v <strong>Ljubljani</strong> do leta 1929, 214–215.<br />
4 P. Borisov: <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> in njen razvoj med dvema svetovnima<br />
vojnama (1919-1945). <strong>Medicinska</strong> <strong>fakulteta</strong> <strong>Univerze</strong> v <strong>Ljubljani</strong> 1919-1945,<br />
45–49.