Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Francosko visoko šolstvo v<br />
<strong>Ljubljani</strong> in študij medicine<br />
1809 –1813<br />
I.<br />
Francosko gospostvo na vzhodni obali Jadranskega morja v času<br />
karizmatičnega francoskega voditelja Napoleona Bonaparteja<br />
(1799–1814), od leta 1804 cesarja Napoleona I� Velikega, je<br />
tudi za zgodovino šolstva, kljub temu da je trajalo le kratek čas,<br />
izredno pomembno obdobje� Revolucionarna Francija se je<br />
najprej ubranila napadov od zunaj in odpora od znotraj, nato<br />
pa je začela svoj pohod po Evropi, tudi na slovensko ozemlje, in<br />
povsod širila pridobitve francoske meščanske revolucije� 1<br />
V formalnem pogledu so univerze in fakultete v Franciji do<br />
revolucije ohranile obliko srednjeveških korporacij, v katere<br />
država ni bistveno posegala, vsebinsko pa so ostale tako kot<br />
drugod po Evropi trdnjave sholastične miselnosti� Revolucija<br />
zato univerz ni reformirala, ampak jih je v svojem radikalizmu<br />
odpravila, vsaj teoretično razglasila splošno šolsko obveznost,<br />
ustvarila novo srednjo šolo école centrale (1795–1802) ter po<br />
Napoleonovem prihodu na oblast v letu 1804 odpravila ta tip<br />
šole in ustanovila po primarni stopnji collège (nekakšno nižjo<br />
gimnazijo) in lycée (nekakšno višjo gimnazijo)� Ves sistem pa<br />
je dobil dokončno obliko v Napoleonovi Université Imperial<br />
(cesarska univerza), imenovano tudi Université de France ali<br />
Université Napoléonienne, ustanovljeno leta 1806, ki je dobila<br />
svojo dokončno organizacijsko obliko leta 1808� Université<br />
de France pa ni bila univerza v našem smislu besede, ampak<br />
korporacija, ki je združevala vse javno šolstvo Francije od<br />
osnovnih do visokih šol in ki ji je stal na čelu veliki mojster<br />
prosvetni minister, njemu ob strani pa svet univerze� Vsa Francija<br />
je bila glede na organizacijo šolskega sistema razdeljena teritorialno<br />
na okrog dvajset akademij, ki jim je stal na čelu rektor<br />
akademije, njemu ob strani pa svet akademije� Rektorju kot<br />
imenovanemu državnemu uradniku je bilo podrejeno vse šolstvo<br />
na ozemlju akademije, ne samo visoko šolstvo� Posamezne<br />
visoke šole so se začele znova imenovati fakultete, na katerih so<br />
se začele obnavljati stare funkcije in akademske stopnje, vendar<br />
so ostale te šole v glavnem med seboj nepovezane� Ta francoski<br />
šolski sistem je bil povsem birokratski, učitelji višjih šol so bili<br />
državni uradniki, skrb za primarne šole in collèges pa je bila<br />
prepuščena občinam� V primerjavi s stanjem pred revolucijo<br />
je opazen napredek tudi v vsebini pouka in v obstoju številnih<br />
srednjih in visokih šol za posamezne stroke� Francoski revolucionarni<br />
srednje- in visokošolski sistem je bil namenjen predvsem<br />
vzgoji uradnikov, oficirjev in drugih strokovnjakov, ne pa gojitvi<br />
znanosti� V zgodovini evropskih univerz tako revolucionarna<br />
34<br />
Jože Ciperle<br />
Napoleon Bonaparte (1769-1821), francoski vojaški in politični voditelj, general in<br />
cesar Napoleon I., v bitki pri Austerlitzu leta 1805 in v bitki pri Wagramu leta 1809.<br />
http://www.museumsyndicate.com/images/4/33969.jpg<br />
httpde.wikipedia.orgwindex.phptitle=DateiNapoleon_Wagram.jpg&filetimesta<br />
mp=20120313210039<br />
1 Prim. J. Polec: Ljubljansko višje šolstvo v preteklosti in borba za slovensko univerzo,<br />
Zgodovina slovenske univerze v <strong>Ljubljani</strong> do leta 1929, Ljubljana 1929, 20–24; V.<br />
Schmidt: Zgodovina šolstva in pedagogike na Slovenskem, II, Ljubljana 1964, 93–94; F.<br />
Zwitter: Višje šolstvo na Slovenskem do leta 1918, Petdeset let slovenske univerze v <strong>Ljubljani</strong><br />
1919–1969, Ljubljana 1969, 38–40; J. Ciperle, A. Vovko: Šolstvo na Slovenskem<br />
skozi stoletja, Ljubljana 1987, 45–50; J. Šumrada: Nekateri temeljni problemi Ilirskih<br />
provinc, disertacija, Ljubljana 1992, 33–64; P. Borisov: Medicinsko visoko šolstvo v<br />
<strong>Ljubljani</strong> in ustanovitev popolne medicinske fakultete, Zdravniški vestnik, Glasilo Slovenskega<br />
zdravniškega društva, 64 (1995), IV-7-10; Geschichte der Universität in Europa<br />
(izd. W. Rüegg), III., (Vom 19. Jahrhundert zum Zweiten Weltkrieg (1800-1945)),<br />
München 2004, 18–32; S. Okoliš: Zgodovina šolstva na Slovenskem, Ljubljana 2009,<br />
50–54.