Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
izrecno izjavila, »da po cesarjevi odločitvi ostane kirurgična<br />
šola v Celovcu za celovško okrožje, ljubljanska pa za Ilirski<br />
gubernij, h kateremu spada tudi beljaško okrožje«� Obvezno pa<br />
je morala imeti pet profesorjev: anatoma (fiziologa), internista,<br />
kirurga, porodničarja in veterinarja; uvod v kirurgični študij in<br />
sodno medicino pa naj poleg svojega predmeta poučujeta dva<br />
profesorja� 25<br />
Povsem v skladu z novim učnim načrtom iz leta 1810 oziroma<br />
1833 so poučevali na ljubljanskem mediko-kirurškem študiju od<br />
leta 1814 do 1848 naslednje učne predmete:<br />
anatomijo in fiziologijo:<br />
Anton Melzer (1814–1846),<br />
dr� Kristjan August Voigt (1847–1850),<br />
kirurgijo:<br />
dr� Joseph Wattmann (1816–1818),<br />
Franz Fikelscherer (1819–1822),<br />
dr� Leopold Nathan (1824–1850),<br />
teoretično in praktično medicino:<br />
dr� Anton Jeuniker (1814–1818),<br />
dr� Ivan Zhuber (1819–1834),<br />
dr� Franc Schiffer (1837–1850),<br />
porodništvo:<br />
Jan Matoschek (Matoušek) (1816–1821), mag� kirurgije in<br />
porodništva,<br />
Ignac Pintar (1822–1833), mag� kirurgije in porodništva,<br />
dr� Bernard Pachner Freiherr Eggenstorf (1840–1850),<br />
veterino in sodno medicino:<br />
dr� Janez Verbitz (1815–1840),<br />
dr� Janez Bleiweis (1842–1850),<br />
uvod v kirurški študij, fiziko, kemijo, botaniko in farmacijo:<br />
dr� Ivan Biatzowsky (1834–1850)� 26<br />
Leta 1815 so v bolnici na Ajdovščini za klinični pouk ustanovili<br />
poseben oddelek s šestimi posteljami za moške in ženske� V<br />
osnovi gre za načrt usmiljenega brata Fausta Gradiška o oddelku<br />
za posebne bolnike (Abteilung für besondere Kranke) iz leta 1808,<br />
le da ta oddelek ni imel nobene zveze z Gradiškovim homeopatskim<br />
sistemom� Zanimivo je, da drugi avstrijski liceji takega<br />
zavoda niso imeli, kar v zvezi z mediko-kirurškim študijem<br />
ponovno kaže hotenje Ljubljane, da bi njen licej prerasel v<br />
univerzitetni študij� Direktor mediko-kirurškega študija dr�<br />
Karl Bernard Kogel je v želji, da bi naredil selekcijo pri sprejemu<br />
na ta oddelek, določil, da sprejemajo tudi bolnike z dežele, da<br />
je sprejem mogoč le s sprejemnim listkom in da smeta profesor<br />
in asistent izbirati za kliniko ustrezne bolnike med mestnimi<br />
17<br />
Naslovnica seznama javnih predavanj na ljubljanskem liceju v šolskem letu 1824.<br />
(NUK, Rokopisni oddelek, Šolski spis, N 181-1969.)<br />
reveži� S posebno okrožnico je obvestil okrožne oblasti, da naj<br />
pošiljajo v bolnico poučne in redke primere, v zvezi s čimer<br />
posebej navaja »strelne rane, poškodbe glave, komplicirane<br />
frakture, izpahe, opekline, čire, fistule, sifilis, benigne in maligne<br />
novotvorbe, kamne v mehurju, kile in vodene kile«� Ustanovil<br />
pa je tudi ambulanto za nujne primere� 27<br />
Sredi dvajsetih let je mestna občina prizidala bolnici na<br />
Ajdovščini še dvorano za seciranje in anatomsko-patološki<br />
kabinet, ki je bil dotlej v licejski stavbi�<br />
S študijsko reformo iz leta 1833 je ljubljanski licejski mediko-<br />
-kirurški študij dosegel svoj višek� V uradnih aktih so v tem času<br />
bili njegovi posamezni učitelji imenovani profesorji� Ustanovljena<br />
teoretična medicinska stolica je pomenila prvi korak k<br />
patologiji kot obligatnemu predmetu� Z delitvijo medicinske<br />
stolice v teoretično in praktično se je takratni učni načrt že<br />
približal današnjemu študijskemu sistemu: pouku patološke<br />
anatomije in eksperimentalne patologije� Nepotrebna delitev<br />
25 Prav tam, 55; prim. AS, Arhiv liceja (Šola II), fasc. 2, 1819; ÖSA-VA, Študijska dvorna<br />
komisija, III/2, škatla 359, 1816–1823.<br />
26 NM, NUK, ZAL-Lj., Seznami predavanj (Verzeichniß der öffentlichen Vorlesungen /<br />
Ordnung der öffentlichen Vorlesungen, 1817–1848).<br />
27 I. Pintar, Mediko-kirurški učni zavod, 18, 55; ÖSA-VA, Študijska dvorna komisija,<br />
III/2, sign. 8, G med., ex 1823, 136.