Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
Medicinska fakulteta Univerze v Ljubljani 1919–1945 - Univerza v ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ura anatomije dr. Tulpa. (Rembrandt van Rijn, olje, 1632.)<br />
http://www.wgsebald.de/anatomie.html<br />
centre osovraženih cerkvenih redov in sholastike� Ker so bile<br />
nove discipline na njih le deloma zastopane, število primerno<br />
izobraženih profesorjev omejeno in število študentov majhno,<br />
so bili mnenja, da »ne bi bila nobena nesreča, če bi jih čim prej<br />
ukinili«� Tem bolj, ker so se podobna razglabljanja, podkrepljena<br />
z argumentom, da za celo Anglijo zadostujeta le dve univerzi,<br />
pojavljala tudi na Nemškem� 4<br />
V drugi fazi univerzitetnih reform, ki se je začela leta 1772, ko<br />
se je že naznanjala ukinitev jezuitskega reda, so bile avstrijske<br />
univerze spremenjene – ob odpravi njihove avtoritete in<br />
dotedanjega značaja avtonomnih korporacij – v veliki meri<br />
v šolsko organizirane institucije, v nekake »poklicne šole«<br />
za vzgojo lojalnih služabnikov absolutistične države, to je za<br />
vzgojo bodoče duhovščine, juristov, uradnikov in zdravnikov�<br />
Birokratski upravi države je ustrezala sprememba jezuitskih<br />
univerz v državne ustanove� Država je v svoje roke prevzela<br />
»študij« na štirih univerzitetnih <strong>fakulteta</strong>h, univerzitetno<br />
premoženje in univerzitetno jurisdikcijo�<br />
V začetku 19� stoletja so bile v Avstriji s forsiranjem modela<br />
terciarnega šolstva, katerega osnove so bile po bavarskem vzoru<br />
podane že v času Jožefa II�, ustvarjene mnogo večje možnosti<br />
za pridobitev akademske izobrazbe� Dvojni nivo tega področja<br />
šolstva: licejski in »eruditivni« (univerzitetni) študij, je dal<br />
malim filozofsko-teološkim licejskim učnim ustanovam po<br />
provincah, ki so jih razsvetljeni reformatorji druge polovice<br />
18� stoletja obravnavali z nezaupanjem, predvsem v nenemških<br />
deželah Monarhije povsem nov pomen� 5<br />
Liceji so se za razliko od pravih univerz, usmerjenih v znanstveno<br />
delo, posvečali predvsem izobraževanju za poklicno prakso, saj<br />
je bil njihov glavni cilj vzgoja duhovnikov – ki naj bi imeli poleg<br />
bogoslovnih še praktična znanja iz poljedelstva –, ranocelnikov,<br />
12<br />
Gerard van Swieten (1700-1772), nizozemski zdravnik, osrednja osebnost v prvi<br />
fazi avstrijskih visokošolskih reform v času cesarice Marije Terezije. (Naturhistorisches<br />
Museum, Dunaj.]<br />
upravnikov veleposestev in učiteljev� V tem smislu so se liceji<br />
delili na degradirane univerze, ki so lahko podeljevale doktorate<br />
iz filozofije in teologije, in na liceje, ki so nastali kot nekake<br />
zakrnele gimnazije namesto prejšnjih jezuitskih študij ter postali<br />
znanstveno-izobraževalne ustanove v deželnih središčih, vendar<br />
brez pravice podeljevanja doktorskih nazivov� Ljubljanski licej je<br />
spadal med tiste, ki niso imeli pravice podeljevanja akademskih<br />
nazivov in so bili kot semiuniverzitetne ustanove neke vrste<br />
vmesni člen med gimnazijo in pravo univerzo� Imel je tri<br />
študijske usmeritve, filozofsko, mediko-kirurško in teološko,<br />
poleg tega pa še vrsto neobveznih predmetov od poljedelstva<br />
prek zgodovine in filozofije do modernih jezikov� 6<br />
4 J. Ciperle, Podoba velikega učilišča, 70–71.<br />
5 G. Klingenstein, Universitätsfragen in der österreichischen Monarchie um 1800, R. G.<br />
Mack Plaschka (izd.), Wegenetz europäischen Geistes, Wissenschaftszentren und geistige<br />
Wechselbeziehungen zwischen Mittel- und Sϋdosteuropa vom Ende des 18. Jahrhunderts<br />
bis zum ersten Weltkrieg, Wien 1983, 38–43; C. Thienen-Adlerflycht, Wandlungen<br />
des österreichischen Studiensystems im Übergange vom 18. zum 19. Jahrhundert,<br />
Student und Hochschule im 19. Jahrhundert, Studien und Materialien (»Neunzehntes<br />
Jahrhundert«, Forschungsunternehmen der Fritz Thyssen Stiftung, 19), Göttingen<br />
1975, 38–43; J. Ciperle, Podoba velikega učilišča, 79–80.<br />
6 J. Ciperle, Podoba velikega učilišča, 10.