Domovina 145: Zakaj Slovenija teče počasneje kot druge bivše socialistične države (Predogled)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
6<br />
PREGLED TEDNA<br />
USTAVNO SODIŠČE<br />
O JAKLIČU<br />
Potem ko je predsednica Državnega zbora<br />
Urška Klakočar Zupančič (47) ustavnega<br />
sodnika Klemna Jakliča (48) pozvala<br />
k odstopu, ker je preko oblike samostojnega<br />
podjetnika opravljal dodatno<br />
pedagoško delo za Katoliški inštitut, so<br />
se odzvali tudi na Ustavnem sodišču. Kot<br />
so zapisali v sporočilu za javnost, je v<br />
ponedeljek o »aferi« razpravljajo sedem<br />
sodnic in sodnikov, medtem ko Klemen<br />
Jaklič ni bil prisoten, saj je vse pojasnil<br />
za televizijo Planet TV. Dodali so, da do<br />
zapisov, objavljenih v medijih, sodišče ni<br />
bilo seznanjeno s primerom, da pa Jaklič<br />
sodišča o opravljanju dejavnosti v obliki<br />
samostojnega podjetnika ni obvestil, prav<br />
tako ni zaprosil za soglasje, <strong>kot</strong> je to sicer<br />
urejeno za primer opravljanja dopolnilnega<br />
dela. Jaklič je namreč štel, da za opravljanje<br />
zakonsko dovoljenih dejavnosti v obliki s.<br />
p. soglasje predsednika Ustavnega sodišča<br />
ni potrebno.<br />
V sporočilu za javnost pa so vendarle<br />
navedli, da Zakon o ustavnem sodišču ne<br />
ureja, v kakšni obliki, ali na kakšen način<br />
lahko ustavni sodnik opravlja dejavnosti,<br />
ki so po zakonu sicer vsebinsko združljive<br />
s funkcijo ustavnega sodnika. Poudarili<br />
so, da predsednik Ustavnega sodišča,<br />
trenutno dr. Matej Accetto (50), nima pristojnosti,<br />
da bi kakorkoli odločal o združljivosti<br />
funkcij, prav tako se ne nameravajo<br />
opredeljevati do s tem povezanih tretjih<br />
<strong>145</strong> 25. 4. 2024<br />
Nekdanji prvi mož Darsa<br />
Hajdinjak (50) se je<br />
znašel v preiskavi.<br />
oseb, tako politikov <strong>kot</strong> pravnikov. So pa<br />
pozvali zakonodajalca, da dopolni Zakon o<br />
ustavnem sodišču na področju opravljanja<br />
dopolnilnih dejavnosti.<br />
DARS: HIŠNE PREISKAVE<br />
Po poročanju posameznih medijev so v<br />
preteklih dneh kriminalisti Nacionalnega<br />
preiskovalnega urada (NPU) izvajali hišne<br />
preiskave na Darsu. Spomnimo, pred pol<br />
leta je medij 24ur razkril sume nepravilnosti,<br />
ki se tičejo domnevnega favoriziranja<br />
pri javnih razpisih in sumov podkupovanja<br />
ter kartelnega dogovarjanja. Na Darsu so<br />
v sporočilu za javnost navedli, da bodo<br />
NPU-ju skladno z odredbo sodišča izročili<br />
vso zahtevano dokumentacijo. Vsebine<br />
Levi politiki in mediji so napadli sodnika<br />
Jakliča (48).<br />
www.us-rs.si<br />
preiskave ne morejo komentirati, saj je v<br />
pristojnosti komuniciranja preiskovalnih<br />
organov, so še zapisali.<br />
Kot navaja portal 24ur, naj bi kriminalisti na<br />
domačem naslovu obiskali tudi nekdanjega<br />
predsednika uprave Darsa Valentina Hajdinjaka<br />
(50), pa tudi Roka Snežiča in <strong>druge</strong><br />
akterje pri poslih, povezanih z avtovleko<br />
tovornih vozil. Z Mestne občine Kranj so<br />
medtem sporočili, da so se kriminalisti<br />
oglasili tudi pri njih.<br />
PADEC<br />
NEMŠKE INDUSTRIJE<br />
Jaka Krenker/DOMOVINA<br />
Pričakuje se, da bo industrijska proizvodnja<br />
največjega evropskega gospodarstva<br />
letos še upadla, je v ponedeljek dejal vodja<br />
Zveznega združenja nemške industrije<br />
(BDI) Siegfried Russwurm (62) na sejmu<br />
Hannover Messe, ki velja za enega največjih<br />
sejmov na svetu. Približno dve desetletji<br />
izjemnega gospodarskega uspeha<br />
sta temeljili na poceni ruski energiji, ki je<br />
postala nedostopna po ruski obsežni invaziji<br />
na Ukrajino. Vodja BDI, velikega lobija<br />
za nemške proizvajalce, je pred kratkim<br />
obtožil nemškega kanclerja Olafa Scholza<br />
(65), da je podcenjeval resnost situacije po<br />
že tako slabi proizvodnji za leto 2023.<br />
Višje cene energije in obrestne mere so<br />
zvišale stroške in zmanjšale naložbe v proizvodni<br />
sektor, ki se že spopada s težavami<br />
v dobavni verigi in posledicami pandemije<br />
COVID-19, je opozoril Russwurm. Nemčija<br />
se je na energetsko krizo odzvala s paketi<br />
pomoči za gospodinjstva in podjetja.<br />
Podjetja pa zahtevajo »konkurenčne in<br />
dolgoročno načrtovane« cene energije,<br />
manj birokracije in nižje davke.