Domovina 145: Zakaj Slovenija teče počasneje kot druge bivše socialistične države (Predogled)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
44<br />
DALMATINO<br />
Kolumna<br />
Od Bruslja ostaja<br />
SAMO ŠE LEPA LUPINA<br />
Bruslja se spominjam še iz časa komunizma. Z mamino sestrično,<br />
evropsko uslužbenko, sem prvič vstopil v poslopje takrat še Evropske<br />
gospodarske skupnosti in ostrmel nad bliščem diplomacije in svetovljanstva.<br />
Bruseljska bogatija nekdanje kolonialne prestolnice, v<br />
kateri še vedno v velikanski palači prestoluje kralj, je bila zame, mulca<br />
iz revne <strong>države</strong> razpadajočega socializma, <strong>kot</strong> sanje.<br />
TINO MAMIĆ<br />
Če bi mi takrat kdo rekel, da ne<br />
bom še dosegel Kristusovih let,<br />
ko bo <strong>Slovenija</strong> neodvisna, demokratična,<br />
bogata in članica<br />
EU skupaj s Francijo in Nemčijo, bi mu<br />
rekel, da je sanjač. Karkoli bi bil pripravljen<br />
staviti, da se to ne bo zgodilo. A se je.<br />
Poldrugo desetletje kasneje sva s soprogo<br />
celo delala za Evropsko komisijo<br />
v Luksemburgu in Bruslju. Ponosno.<br />
Posebej vzhičeno tistega prvomajskega<br />
jutra, ko smo se fotografirali pred velikansko<br />
slovensko trobojnico, ki so jo<br />
dvigali na enega od dveh ducatov jamborov<br />
pred eno od evropskih palač.<br />
Eh, to so bili drugi časi. Z ženo sva<br />
komaj čakala in izrabila prvo priliko, da<br />
sva se lahko vrnila k Jadranu. Pogrešala<br />
sva namreč sonce, slovenščino, slovenstvo<br />
in krščanstvo. In nikakor nisva hotela,<br />
da bi najini otroci pognali korenine<br />
v tujini in postali del Belgije. Dobro, da<br />
takrat (2004) nisva vedela, v kaj se bo<br />
<strong>Slovenija</strong> predvsem v gospodarskem,<br />
družbenem in političnem smislu spremenila,<br />
saj se ne bi hotela vrniti. Hvala<br />
Bogu pa tega nisva vedela.<br />
IZ IZJEME V PRAVILO<br />
Bruselj je bil takrat razvijajoča se rastoča<br />
metropola. Določene mestne četrti<br />
so sicer bile precej »temne« in eksotične,<br />
a vanje smo zahajali kvečjemu<br />
podnevi. To je bila mestna eksotika,<br />
nenazadnje je bil Bruselj glavno mesto<br />
kolonialne velesile, ki mu to pritiče. Nič<br />
posebnega in ne posebej tujega, saj je<br />
šlo za izjemo.<br />
Dvajset let kasneje je vse drugače.<br />
Mesto je v celoti precej potemnelo,<br />
če tako opišemo spremembo kožnega<br />
pigmenta in prevladujoče barve las<br />
meščanov. Rezerviral sem si sobico v<br />
hotelu v središču mesta, nedaleč od<br />
železniške postaje, na bulvarju, kjer so<br />
pred stoletjem živeli najbogatejši meščani.<br />
Ko sem prijatelju, ki živi v Bruslju,<br />
povedal, kje spim, se je začudil. Rekel<br />
je, da je četrt nevarna zaradi droge in<br />
prostitucije. Ja, res, nisem<br />
preveril, kako se je<br />
ta del mesta spremenil.<br />
Hotel z zvenečim<br />
imenom, Manhattan,<br />
je iz obdobja pozne secesije,<br />
obdobja po prvi<br />
svetovni vojni, iz obdobja<br />
z masivnimi lesenimi<br />
vratnimi podboji,<br />
ki so v glavnih prostorih<br />
umetelno izrezljani in<br />
nakičeni s secesijskimi<br />
okraski. Stare slave pa<br />
v hotelu že dolgo ni več.<br />
Hotel brez tople vode<br />
s pogledom na ozek<br />
notranji atrij me je spominjal<br />
na kak hotel na<br />
Bližnjem vzhodu, ki ga<br />
vodnik Lonely Planet<br />
označuje z oceno »middle<br />
end«. Ni pa bila cena<br />
temu primerna, marveč<br />
primerjalno trikrat<br />
dražja od česa primerljivega<br />
v Sloveniji. Glavni<br />
osrednji vhod v hotel je<br />
Gotska mestna hiša<br />
na glavnem mestnem<br />
trgu (<strong>145</strong>5), arhitekturni<br />
mojstrovini,<br />
spominja na cerkev.<br />
bil zaprt. V njegovi niši so na jogiju spali<br />
trije brezdomci. Prvo noč Afričani, drugi<br />
dan Arabci. Vhod v hotel je bil skozi<br />
neka stranska vrata, ozka in neugledna.<br />
Samo fasada, lepa secesijska, je kazala<br />
na nekdanjo lepoto in ugled hotela, ki je<br />
bil ob odprtju stilno bolje opremljen od<br />
ljubljanskega Uniona. Ob hotelu je bila<br />
izložba z erotičnim perilom, malo po<br />
22. uri, ko sem prišel pred hotel, pa sta<br />
na drugi strani bulvarja stali mladenki,<br />
verjetno prijateljici noči.<br />
PREDVIDLJIVO<br />
Kaj se je zgodilo, da je ena najuglednejših<br />
ulic postala obrobje rdeče četrti?<br />
<strong>145</strong> 25. 4. 2024