Domovina 144: Zakaj policija ne preiskuje napovedanega strelskega pohoda (Predogled)
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Priporočila<br />
BEREMO, GLEDAMO, POSLUŠAMO ...<br />
49<br />
LUKA LISJAK<br />
GABRIJELČIČ<br />
ANDREJ RAHTEN: ANTON KOROŠEC,<br />
SLOVENSKI DRŽAVNIK KRALJEVE JUGOSLAVIJE<br />
Andrej Rahten je bil dolgo vzhajajoča zvezda slovenskega<br />
zgodovinopisja. Njegova biografija Antona Korošca, verjetno<br />
najpomemb<strong>ne</strong>jšega slovenskega politika prve polovice<br />
20. stoletja in edi<strong>ne</strong>ga <strong>ne</strong>srbskega premierja Kraljevi<strong>ne</strong><br />
Jugoslavije, je dokazala, da je zvezda dokončno vzšla. Biografije<br />
zgodovinskih osebnosti so v drugih okoljih razširjen<br />
žanr in se redno uvrščajo med najbolj brana <strong>ne</strong>leposlovna<br />
dela; na Slovenskem so mnogo redkejše, pogosto preveč poljud<strong>ne</strong><br />
in <strong>ne</strong>malokrat z <strong>ne</strong>kritičnimi, včasih že skoraj hagiografskimi<br />
toni (to velja tudi za <strong>ne</strong>katere biografije izpod peresa znanih zgodovinarjev<br />
in univerzitetnih profesorjev). Rahtenova knjiga je, po drugi strani, rigorozna<br />
zgodovinska študija, ki temelji na globokem poznavanju politič<strong>ne</strong> stvarnosti medvoj<strong>ne</strong><br />
Jugoslavije in tedanje Evrope. Iz nje se nam izriše kompleksna in večplastna<br />
slika človeka, ki je že razmeroma zgodaj v svoji karieri presegel ozke okvire slovenske<br />
politike. Prednost knjige je, da Korošca prikaže predvsem v kontekstu, v katerega<br />
se umešča večji del njegovega zrelega življenja, to je jugoslovanske politike predvoj<strong>ne</strong>ga<br />
obdobja. Izriše se nam osebnost, ki je ni enostavno spraviti v predalčke<br />
– Rahten bralcu brez oklevanja prikaže vse paradokse Koroščeve kariere, njegove<br />
svetle in tem<strong>ne</strong>jše plati, njegove dosežke in <strong>ne</strong>uspehe. Med prve spada – kar je precej<br />
prese<strong>ne</strong>tljivo, glede na njegovo slabo famo med Hrvati – uspešno prizadevanje<br />
za pomiritev med Srbi in Hrvati; med druge pa dejstvo, da je prav omenjena pomiritev<br />
pripomogla k njegovi politični osamitvi v zadnjem letu življenja, Slovenija pa<br />
je tragični ko<strong>ne</strong>c prve Jugoslavije dočakala brez avtonomije. Še usod<strong>ne</strong>jši <strong>ne</strong>uspeh<br />
je bil, da Korošec s svojim precej avtokratskim slogom vodenja ni znal vzgojiti pravega<br />
naslednika. SLS je imela v trenutku Koroščeve smrti v Sloveniji hegemonski<br />
položaj, ki je mejil že na despotizem in so ga njeni slovenski nasprotniki vsekakor<br />
doživljali kot takš<strong>ne</strong>ga, česar za morda še moč<strong>ne</strong>jšo Mačkovo HSS na Hrvaškem <strong>ne</strong><br />
bi mogli trditi. Tako je ostala »ladja brez krmarja sred' orkana«.<br />
Cankarjeva založba, Ljubljana, 2022,<br />
608 strani, 45 evrov.<br />
ŠIRIN EBADI: IRAN SE PREBUJA<br />
Priporočilo začenjam z zimo pred 20 leti, ko je bila Nobelova<br />
nagrada za mir podeljena gospe Širin Ebadi, iranski<br />
pravnici. Njena knjiga spominov, ki jo ponujam, z Nobelom<br />
za vabo, se mi zdi vredna pohvalnih besed, tudi<br />
brez znamenite kolaj<strong>ne</strong>. Gre za življenjsko zgodbo bistre<br />
perzijske deklice, ki je v kulturi zaznamovani z dokajšnjim<br />
omalovaževanjem žensk postala pravnica. Ves čas<br />
je plavala proti toku, a to je postalo posebno težavno z<br />
islamsko revolucijo leta 1979. Širin in njen mož sta tedaj<br />
pridno vsak večer vpila s strehe »Allah Akbar« – kot<br />
ALENKA PUHAR<br />
je priporočal ajatola Homeini – a rezultati revolucije so bili vsak dan bolj čudaški<br />
in surovi: »Da<strong>ne</strong>s, ko je prepozno, se smejim svoji tedanji za<strong>ne</strong>senosti.« Toda<br />
smeh je grenak, prelomno poglavje knjige je zato podnaslovljeno »Grenki okus<br />
revolucije«. Širin Ebadi <strong>ne</strong> sme biti več sodnica, kljubuje pa prav zanimivo – hodi<br />
v pisarno in sedi križem rok, potem preklada papirje in osta<strong>ne</strong> brez dela. A uvajanje<br />
islamskega prava vdre tudi v domače življenje … Leta 1992 so ženskam spet<br />
dovolili opravljati pravniški poklic, Širin Ebadi je postala odvetnica za primere,<br />
ki »ilustrirajo tragično diskriminatornost teokratskega prav<strong>ne</strong>ga reda«. Šlo ji<br />
je predvsem za pravice žena in otrok. V teh d<strong>ne</strong>h, ko je na Bližnjem in Srednjem<br />
vzhodu spet zelo hudo, je knjige te vrste toliko bolj <strong>ne</strong>primerno ignorirati. <br />
Celjska Mohorjeva družba, Celje, 2008,<br />
269 strani.<br />
<strong>144</strong> 18. 4. 2024