Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ŠIRIMO OBZORJA<br />
Poštn<strong>in</strong>a plačana pri pošti 1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
22. 2. 2024<br />
<strong>Zakaj</strong> <strong>je</strong> <strong>počilo</strong> <strong>med</strong><br />
LOGARJEM IN JANŠO 12<br />
Novakova razdira NSi 26<br />
Mitja Ferenc (<strong>in</strong>tervju):<br />
Okupator<strong>je</strong> smo pokopali, Slovencev pa nočemo 28<br />
Upoko<strong>je</strong>nci: Vlada mora spokati<br />
36<br />
3,95 €<br />
<strong>136</strong>
V tedniku <strong>Domov<strong>in</strong>a</strong><br />
najdem vsestranske<br />
<strong>in</strong>formaci<strong>je</strong>.<br />
Ivo Ban<br />
Podprite neodvisno<br />
nov<strong>in</strong>arstvo,:<br />
naročite se na<br />
Domov<strong>in</strong>o<br />
• Prever<strong>je</strong>ne <strong>in</strong>formaci<strong>je</strong> za tiste, ki želijo vedeti,<br />
kaj se v resnici dogaja doma <strong>in</strong> po svetu.<br />
• Ekipa, ki ne menja retorike ob menjavi vlade, ampak<br />
ostaja zvesta svo<strong>je</strong>mu poslanstvu: <strong>in</strong>formiranju bralcev.<br />
• Ekskluzivni članki, <strong>in</strong>tervjuji <strong>in</strong> odda<strong>je</strong> za naročnike.<br />
• Tedenski pregled <strong>in</strong> komentarji aktualnega dogajanja.<br />
• Znani kolumnisti: Žiga Turk, Ivan Sivec, Milena Miklavčič,<br />
Gregor Čuš<strong>in</strong>, Aljuš Pert<strong>in</strong>ač, Bojan Požar, Peter Merše ...<br />
Pridružite<br />
se širokemu<br />
krogu bralcev,<br />
ki cenijo:<br />
• neodvisen nač<strong>in</strong> poročanja,<br />
• enaka merila za vse,<br />
• predstavitev navdihujočih zgodb<br />
posameznikov <strong>in</strong> skup<strong>in</strong>,<br />
• spoštljivo izmenjavo mnenj,<br />
175 €<br />
205,40 €<br />
• naš trud, da predstavimo dejstva,<br />
ustvarjan<strong>je</strong> mnenja pa prepustimo vam.<br />
DA, računajte name, naročam tednik <strong>Domov<strong>in</strong>a</strong>.<br />
(ustrezno označite)<br />
12-mesečna naročn<strong>in</strong>a (52 številk; namesto 205,40 € samo 175 €)<br />
želim plačilo na 4 obroke po 43,75 €<br />
6-mesečna naročn<strong>in</strong>a (26 številk; namesto 102,70 € samo 95 €)<br />
Ime <strong>in</strong> priimek * :<br />
Ime pod<strong>je</strong>tja (poslovni naročnik):<br />
Ulica <strong>in</strong> hišna št. * :<br />
Poštna št. <strong>in</strong> kraj * :<br />
Telefon * :<br />
E-mail * :<br />
Podpis * :<br />
Poštn<strong>in</strong>o za tednik plača <strong>Domov<strong>in</strong>a</strong>.<br />
S podpisom potrju<strong>je</strong>m, da se str<strong>in</strong>jam s splošnimi pogoji naročanja.<br />
S podpisom potrju<strong>je</strong>m, da sem seznan<strong>je</strong>n z navedenimi splošnimi pogoji naročanja, ki so objavl<strong>je</strong>ni<br />
na spletnem naslovu https://www.domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong>/splosni-pogoji-narocanja/.<br />
<strong>Domov<strong>in</strong>a</strong>, d.o.o.<br />
Cesta v Log 11,<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
E: narocn<strong>in</strong>e@domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong><br />
T: 059 020 001<br />
NAROČITE<br />
PREK SPLETA
Kaos <strong>in</strong> NAIVNOST<br />
Notran<strong>je</strong>politični pretresi v<br />
Sloveniji, prestopanja <strong>in</strong><br />
sprem<strong>in</strong>janja ustal<strong>je</strong>nih stališč<br />
so stalnica slovenske<br />
demokraci<strong>je</strong>. Vzrok <strong>je</strong> preprost: imamo<br />
dva politična bloka, v katerih ni jasnih<br />
ločnic <strong>med</strong> posameznimi političnimi<br />
smermi. Na desni sred<strong>in</strong>i <strong>je</strong> tako včasih<br />
težko določiti, kdo <strong>je</strong> bolj narodnjaški,<br />
kdo liberalen, kdo demokrščanski. Na<br />
levici pa ne obstaja niti osnovna ločnica<br />
<strong>med</strong> skrajno levico, levico <strong>in</strong> levo sred<strong>in</strong>o<br />
ali, preprosto povedano, <strong>med</strong> neokomunisti<br />
<strong>in</strong> socialisti.<br />
KONEC SIMPATIJE<br />
Logar<strong>je</strong>ve Platforme v SDS ob nastanku<br />
niso pričakali na nož. To zavrača<br />
kritike, ki sicer Janezu Janši dnevno<br />
očitajo samopašnost <strong>in</strong> samozadostnost.<br />
Ko pa so ankete pokazale, da<br />
Logar <strong>je</strong>ml<strong>je</strong> tretj<strong>in</strong>o volilnega telesa<br />
SDS <strong>in</strong> NSi, <strong>je</strong> vsa simpatija vodstev<br />
omen<strong>je</strong>nih strank do nove pobude izpuhtela<br />
v zrak.<br />
To <strong>je</strong> logično. Ne samo zaradi izgube<br />
volivcev, ampak tudi zaradi strahu, da se<br />
pomladnemu taboru ponovi levi eksperiment,<br />
ko volilno telo že od 1990 naprej<br />
na vsakih volitvah brezglavo sledi novemu<br />
imenu, določenemu od političnega<br />
podzemlja. Verige Drnovšek - Pahor<br />
- Janković - Cerar - Šarec - Golob zdaj<br />
ne znajo več dopoln<strong>je</strong>vati, saj <strong>je</strong> na levi<br />
kaos, ki se bo naslednji dve leti le še širil.<br />
Levica <strong>je</strong> vedno skušala kaos vnesti<br />
tudi na desno sred<strong>in</strong>o. To ji <strong>je</strong> tradicionalno<br />
odlično uspevalo, saj se <strong>je</strong> s konspirativnostjo,<br />
lažjo <strong>in</strong> umori povzpela<br />
na oblast na širni zemeljski obli od Jadrana<br />
vse do Tihega oceana. Slovenski<br />
nasledniki boljševističnega izročila to<br />
dobro znajo <strong>in</strong> uporabljajo.<br />
KRŠČANSKA NAIVNOST<br />
Celo mnogi kristjani so padli na leve<br />
limanice. Naivnež se hitro ulovi v leporečno<br />
past. Posebej človek, ki ga<br />
n<strong>je</strong>govi kritizirajo. Kako dobro dene,<br />
da ga nekdo začne hvaliti! Najbolj značilen<br />
primer <strong>je</strong> Edvard Kocbek, ki <strong>je</strong> v<br />
svoji naivni drži legitimiral državljan-<br />
Kocbeku v dejanju sledijo<br />
mnogi državljani, politiki <strong>in</strong><br />
nov<strong>in</strong>arji še dandanes.<br />
sko vojno <strong>in</strong> mnogim kristjanom dal<br />
napačen zgled. Tragičen. Kocbeku v<br />
dejanju sledijo mnogi državljani, politiki<br />
<strong>in</strong> nov<strong>in</strong>arji še dandanes. Danes<br />
<strong>je</strong> namreč ta drža za politika ali nov<strong>in</strong>arja<br />
še toliko bolj vabljiva, ker preideš<br />
iz tabora »stalnih poražencev« v tabor<br />
»večnih zmagovalcev«. Prej te <strong>med</strong>iji<br />
sploh niso opazili ali pa so te podlo kritizirali,<br />
v parlamentu nikoli nisi imel<br />
udobne več<strong>in</strong>e, denarja za pro<strong>je</strong>kte<br />
ni bilo. To <strong>je</strong> odgovor, zakaj <strong>je</strong> recimo<br />
Luka Mesec iz rodb<strong>in</strong>e, ki <strong>je</strong> bila tepena<br />
pod komunizmom, pristal v Levici.<br />
Stališče demokrščanske poslanke<br />
Novakove, da ne podpiše petici<strong>je</strong>, ki<br />
obuja spom<strong>in</strong> na več kot 100.000 ljudi,<br />
ki so jih <strong>med</strong> 1941 <strong>in</strong> 1946 umorili partizani,<br />
<strong>je</strong> precej nenavadno. V nasprotju z<br />
vrednotami stranke <strong>in</strong> same slovenske<br />
krščanske demokraci<strong>je</strong>, ki <strong>je</strong> vedno podpirala<br />
malega človeka <strong>in</strong> nasprotovala<br />
zatiranju brezpravnih <strong>in</strong> šibkih. Kaj se<br />
zgodi v politiku, da krščanski socialni<br />
čut tako zatre?<br />
Eno <strong>je</strong> gotovo n<strong>je</strong>na zamera<br />
do Janeza Janše, ki ga<br />
<strong>je</strong> v času n<strong>je</strong>gove druge vlade<br />
podpirala do konca <strong>in</strong> v<br />
zameno ni dobila<br />
MOJA BESEDA<br />
T<strong>in</strong>o Mamić/DOMOVINA<br />
nič. Obnašan<strong>je</strong> Janše <strong>in</strong> SDS do sebe <strong>in</strong><br />
NSi <strong>je</strong> doživela celo kot nož v hrbet.<br />
To <strong>je</strong> razumljivo. A ne za političarko.<br />
Prvo pravilo politike <strong>je</strong>, da <strong>je</strong> treba<br />
vsako zamero čimprej pozabiti <strong>in</strong> delati<br />
naprej. Kdor tega ne zmore, naj politiko<br />
pusti pri miru. Zamerljiv politik vedno<br />
konča kariero razočaran. Zamerljivcu<br />
lahko uspe le v diktaturi.<br />
V tem trenutku <strong>je</strong> precej jasno, da<br />
Novakova svoji stranki dela veliko škodo.<br />
Vodstvo <strong>je</strong> zaradi različnih vzrokov<br />
ne zmore ustaviti. Morda pa bo sama<br />
spoznala, tako kot že enkrat, da se <strong>je</strong><br />
n<strong>je</strong>n čas iztekel <strong>in</strong> bo v dobro stranke<br />
sama odstopila od kandidature za evroparlamentarko?<br />
POST SCRIPTUM<br />
Uredništvu Domov<strong>in</strong>e se <strong>je</strong> pridružil<br />
dolgoletni preiskovalni nov<strong>in</strong>ar Nenad<br />
Glücks (51), ki <strong>je</strong> razkrival mnoga ozadja<br />
gospodarskega krim<strong>in</strong>ala, povezanega s<br />
političnim podzeml<strong>je</strong>m. N<strong>je</strong>govega prihoda<br />
smo veseli, saj bomo lahko poslej<br />
še več pozornosti posvečali svobodnemu<br />
gospodarstvu. Svobodni pod<strong>je</strong>tniški<br />
duh <strong>je</strong> bil namreč v zgodov<strong>in</strong>i vedno temelj<br />
največjih slovenskih uspehov. <br />
3<br />
Piše: TINO MAMIĆ,<br />
odgovorni urednik<br />
tednika <strong>Domov<strong>in</strong>a</strong><br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Poštn<strong>in</strong>a plačana pri pošti 1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
4 VSEBINA<br />
TEMA TEDNA<br />
11 Kako izgleda dan<br />
druž<strong>in</strong>ske zdravnice<br />
Jakob Vid Zupančič · TEMA Reportaža TEDNA<br />
13 Konkretne izkušn<strong>je</strong> 12 <strong>Zakaj</strong> iz Platforme še ne<br />
zdravnikov: Avstrija – bo nastala stranka, čeprav<br />
Slovenija<br />
n<strong>je</strong>n program že pišejo<br />
Peter Merše<br />
Uredništvo · Komentar<br />
15 Erik Brecelj: »SD <strong>je</strong> 15 stara Janez Janša:<br />
plenilska stranka« Gre za pro<strong>je</strong>kt Virant II<br />
Luka Svet<strong>in</strong>a<br />
Teo Petrovič Presetnik<br />
26<br />
28<br />
36<br />
44<br />
Ton<strong>in</strong>: Obžalu<strong>je</strong>m,<br />
da se Novakova ni udeležila<br />
razprave na Odboru za petici<strong>je</strong><br />
Uredništvo<br />
Mitja Ferenc, zgodov<strong>in</strong>ar:<br />
Še okupator<strong>je</strong>ve vojake smo<br />
lahko normalno pokopali,<br />
slovenskih civilistov pa nočemo<br />
Peter Merše · Intervju<br />
Deseti shod upoko<strong>je</strong>ncev:<br />
Vlada naj »spoka«<br />
Uredništvo · Komentar<br />
O šoli <strong>in</strong> sistemu v družbi,<br />
ki podpira povprečneže<br />
Mateja Peršolja · Kolumna<br />
ŠIRIMO OBZORJA<br />
<strong>Zakaj</strong> <strong>je</strong> <strong>počilo</strong> <strong>med</strong><br />
LOGARJEM IN JANŠO 12<br />
Novakova razdira NSi 26<br />
Mitja Ferenc (<strong>in</strong>tervju):<br />
Okupator<strong>je</strong> smo pokopali, Slovencev pa nočemo 28<br />
Upoko<strong>je</strong>nci: Vlada mora spokati 36<br />
Zaključek redakci<strong>je</strong>: 20. februar 2024<br />
22. 2. 2024<br />
3,95 €<br />
<strong>136</strong><br />
TEDNIK DOMOVINA<br />
ŠT. <strong>136</strong>, LETNIK 4,<br />
22. februar 2024<br />
ISSN številka: 2784-4838<br />
Cena posameznega izvoda:<br />
3,95 evra<br />
Uredništvo:<br />
CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong><br />
T: 059 020 001<br />
Odgovorni urednik tednika:<br />
TINO MAMIĆ<br />
(t<strong>in</strong>o@domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong>)<br />
Izvršni urednik tednika:<br />
KLEMEN BAN<br />
Odgovorni urednik portala<br />
<strong>Domov<strong>in</strong>a</strong>.<strong>je</strong>:<br />
MARTIN NAHTIGAL<br />
Uredniški odbor:<br />
ALEKS BIRSA JOGAN,<br />
URBAN ŠIFRAR<br />
Tehnično <strong>in</strong> foto uredništvo:<br />
TOMO STRLE<br />
Prelom <strong>in</strong> tisk:<br />
CITRUS D.O.O.<br />
Naklada:<br />
7000 izvodov<br />
Naslovnica:<br />
FOTOMONTAŽA CITRUS<br />
NAROČNINE:<br />
E: narocn<strong>in</strong>e@domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong><br />
T: 059 020 001<br />
Izdaja:<br />
DOMOVINA D.O.O.,<br />
CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong><br />
Direktor:<br />
MITJA ŠTULAR<br />
www.domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong><br />
@<strong>Domov<strong>in</strong>a</strong>_<strong>je</strong><br />
@domov<strong>in</strong>aJE<br />
Tednik izhaja ob četrtkih v slovenšč<strong>in</strong>i.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
VSEBINA<br />
5<br />
17<br />
Deček z grafiti<br />
Žiga Turk · Kolumna<br />
19<br />
Golobov PR prevzemata<br />
Petra Aršič <strong>in</strong> T<strong>in</strong>a Gaber<br />
Bojan Požar · Komentar<br />
42<br />
PRO: Ljudmila Novak ima prav<br />
CONTRA: Streljan<strong>je</strong> v desno nogo<br />
Jakob Primožič · Luka Petrič<br />
48<br />
Vzgoja za samozavest<br />
T<strong>in</strong>o Mamić · Kolumna<br />
18<br />
V imenu Levice<br />
Aljuš Pert<strong>in</strong>ač · Kolumna<br />
20<br />
Novi kmečki protesti zaradi<br />
nevzdržnih pogo<strong>je</strong>v kmetovanja<br />
Mart<strong>in</strong> Nahtigal · Komentar<br />
46<br />
Otroci dobijo, še preden si zaželijo –<br />
prekmalu, preveč, prepogosto<br />
Aleš Čer<strong>in</strong> · Kolumna<br />
59<br />
Svetovni prvaki v urgenci<br />
Igor Gošte · Kolumna<br />
3 Kaos <strong>in</strong> naivnost<br />
T<strong>in</strong>o Mamić · Moja beseda<br />
6 Pregled tedna<br />
8 Foto tedna<br />
9 Čivkarija<br />
11 Karikatura<br />
22 Prava etiketa kmečkih protestov<br />
<strong>in</strong> začarani krog »apolitičnosti«<br />
Mart<strong>in</strong> Nahtigal<br />
24 Evroposlanci ostro nad slovensko vlado zaradi<br />
nespoštovanja žrtev komunizma<br />
Peter Merše<br />
34 Več pravic v javnem šolstvu<br />
za migracijo iz nekdan<strong>je</strong> SFRJ<br />
Mart<strong>in</strong> Nahtigal<br />
38 Zakon o »štempljanju« se spet sprem<strong>in</strong>ja,<br />
pod<strong>je</strong>tniki bi ga radi uk<strong>in</strong>ili<br />
Jakob Vid Zupančič<br />
40 Javni uslužbenec blati kmete po spletu<br />
Uredništvo<br />
47 Mea Culpa<br />
Primož Bulc · Kolumna<br />
49 Beremo, gledamo, poslušamo<br />
50 Med(ijski) sosedi<br />
51 Sveti Peter<br />
Andraž Arko<br />
52 Prvi slovenski citrar Miha Dovžan –<br />
fant z zlatimi prsti<br />
Ivan Sivec · Glasba<br />
54 M<strong>in</strong>i jabolčni zavitki<br />
Selma Bizjak<br />
55 Občutek podre<strong>je</strong>nosti<br />
Edvard Kadič · Govorica telesa<br />
56 Filmski kažipot<br />
57 Koledar dogodkov<br />
58 Sudokuja, vsotnici<br />
60 Razvedrilo<br />
61 Križanka<br />
62 Svet ni črno-bel<br />
Milena Miklavčič · Kolumna<br />
64 Sveti Frančišek pridiga pticam – M. C. Echer<br />
65 Pepca Rojak Mejak: Na konja <strong>in</strong> raz n<strong>je</strong>ga<br />
66 Calv<strong>in</strong> <strong>in</strong> Hobbes<br />
Humor<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
6<br />
PREGLED TEDNA<br />
EVROPSKA LISTA SDS<br />
Opozicijska SDS <strong>je</strong> m<strong>in</strong>uli konec tedna v<br />
Mariboru ob 35. obletnici svo<strong>je</strong>ga obstoja<br />
(nastala <strong>je</strong> v času osamosvajanja leta 1989<br />
kot Socialdemokratska zveza Sloveni<strong>je</strong>)<br />
pripravila slavnostno akademijo, na kateri<br />
so se članicam <strong>in</strong> članom stranke na odru<br />
predstavili tudi letošnji kandidati za<br />
junijske evropske volitve, ki jih <strong>je</strong> pred tem<br />
potrdil Svet stranke SDS. Nosilka liste bo<br />
sedanja evropska poslanka Romana Tomc<br />
(58), sledi ji evroposlanski kolega Milan<br />
Zver (61), po vrsti pa še nekdanji m<strong>in</strong>ister<br />
za notran<strong>je</strong> zadeve Aleš Hojs (62), poslanca<br />
Franc Breznik (53) <strong>in</strong> Branko Grims (61),<br />
nekdanji mariborski župan Franc Kangler<br />
(58), nekdanja državna sekretarka na<br />
M<strong>in</strong>istrstvu za zdrav<strong>je</strong> Alenka Forte (66)<br />
ter članici strank<strong>in</strong>ega podmladka Kar<strong>in</strong><br />
Plan<strong>in</strong>šek (25) <strong>in</strong> Zala Tomašič (28).<br />
»Ta kandidatna lista <strong>je</strong> iz<strong>je</strong>mno močna<br />
s prekal<strong>je</strong>nimi kandidati <strong>in</strong> seveda tudi<br />
s takimi, ki nosijo s sabo novo, mlado<br />
energijo. Zato si šte<strong>je</strong>m res v veliko čast,<br />
da sem lahko nosilka,« <strong>je</strong> po seji sveta<br />
dejala Romana Tomc. Predsednik SDS<br />
Janez Janša (65) pa se <strong>je</strong> v slavnostnem<br />
govoru dotaknil aktualnih političnih tem.<br />
»V SDS-u ne delamo tistega, kar <strong>je</strong> všečno,<br />
ampak to, kar <strong>je</strong> prav, kar <strong>je</strong> ključna ločnica<br />
<strong>med</strong> dnevno politiko <strong>in</strong> državništvom,« <strong>je</strong><br />
dejal <strong>in</strong> dodal, da <strong>je</strong> SDS zato najuspešnejši<br />
politični pro<strong>je</strong>kt v zgodov<strong>in</strong>i države.<br />
VON DER LEYNOVA<br />
ŽELI NOV MANDAT<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
Prvo mesto na evropski listi SDS bo zasedala Romana Tomc<br />
(58), drugi bo Milan Zver (61), tretji pa Aleš Hojs (62).<br />
Predsednica Evropske komisi<strong>je</strong> Ursula<br />
von der Leyen (65) <strong>je</strong> potrdila, da želi še<br />
pet let voditi izvršno oblast. Napoved <strong>je</strong><br />
bila objavl<strong>je</strong>na v ponedel<strong>je</strong>k popoldan po<br />
srečanju n<strong>je</strong>ne stranke, nemške Krščansko-demokratske<br />
uni<strong>je</strong> (CDU), ki <strong>je</strong> soglasno<br />
podprla n<strong>je</strong>no kandidaturo. »Svet<br />
danes <strong>je</strong> povsem drugačen kot leta 2019,«<br />
<strong>je</strong> povedala von der Leynova, ki pravi, da<br />
se <strong>je</strong> <strong>med</strong> mandatom v Bruslju n<strong>je</strong>na strast<br />
za Evropo še povečala.<br />
Med dosežki <strong>je</strong> poudarila skupno zmago<br />
nad pandemijo, uspešno bitko proti<br />
recesiji <strong>in</strong> vlagan<strong>je</strong> v čiste tehnologi<strong>je</strong>.<br />
»Usmerili smo Evropo v naloge za prihodnost,«<br />
<strong>je</strong> dejala. Toda v zadnjih mesecih <strong>je</strong><br />
n<strong>je</strong>na zapušč<strong>in</strong>a, zlasti n<strong>je</strong>na zelena politika,<br />
na udaru kritik lastne konservativne<br />
druž<strong>in</strong>e, ki si prizadeva upočasniti zeleni<br />
dogovor, da bi ublažila pretirano birokratsko<br />
breme za <strong>in</strong>dustrijo <strong>in</strong> kmetijstvo.<br />
UMRL ALEKSEJ NAVALNI<br />
Med prestajan<strong>je</strong>m 19-letne zaporne kazni<br />
na skrajnem severu Rusi<strong>je</strong> <strong>je</strong> umrl velik kritik<br />
ruskega predsednika Put<strong>in</strong>a (71), Aleksej<br />
Navalni. Ruska zvezna služba za zapore<br />
<strong>je</strong> v sporočilu za javnost zapisala, da se <strong>je</strong><br />
Navalni po sprehodu počutil slabo <strong>in</strong> <strong>je</strong><br />
IMAGO<br />
sds.si<br />
hitro izgubil zavest. Medic<strong>in</strong>sko oseb<strong>je</strong><br />
naj bi prišlo nemudoma, poklicali so tudi<br />
reševalce, ki so ga oživljali, a neuspešno.<br />
Vzrok smrti še ugotavljajo, so zapisali.<br />
Na shodih po smrti opozicijskega<br />
voditelja, ki so se spontano odvili v več<br />
mestih v Rusiji, <strong>je</strong> policija pridržala več<br />
kot 100 ljudi. Po novici o n<strong>je</strong>govi smrti<br />
<strong>med</strong> prestajan<strong>je</strong>m kazni v zaporniški<br />
koloniji na skrajnem severu Rusi<strong>je</strong> so<br />
številni zahodni voditelji <strong>in</strong> tudi ruski<br />
oporečniki za n<strong>je</strong>govo smrt neposredno<br />
okrivili Kremelj. Na shodih so v spom<strong>in</strong> na<br />
borca za demokracijo glede na posnetke z<br />
družbenih omrežij v več mestih po Rusiji<br />
polagali cvet<strong>je</strong>. Protesti so v skladu s<br />
strogo zakonodajo prepovedani <strong>in</strong> oblasti<br />
so v preteklosti že ostro zatrle zborovanja<br />
v podporo Navalnemu.<br />
LINDAV ZARADI<br />
»LIKVIDACIJE« V POKOJ<br />
Nekdanji direktor polici<strong>je</strong> Boštjan L<strong>in</strong>dav<br />
(53) se <strong>je</strong> upokojil. Kot <strong>je</strong> zapisal v izjavi za<br />
javnost, se <strong>je</strong> odločil za upokojitev kot za<br />
zlato padalo v nevzdržni situaciji. Pravi, da<br />
se <strong>je</strong> znašel pod režiranim konstruktom <strong>in</strong><br />
grožnjo suspenza ter krivdno razrešitvijo,<br />
zaključek kariere pa <strong>je</strong> nenačrtovan. A<br />
kljub temu se ne umika. Najhujši pritiski<br />
nanj so se začeli potem, ko <strong>je</strong> oktobra lani<br />
z nekdanjo notranjo m<strong>in</strong>istrico Tatjano<br />
Bobnar (54) pričal pred preiskovalno<br />
komisijo Državnega zbora glede pritiskov<br />
na delo Polici<strong>je</strong>.<br />
»Diskreditaci<strong>je</strong>, manipulaci<strong>je</strong> <strong>in</strong> laži ter<br />
dokončna profesionalna likvidacija so<br />
Ruske oblasti pravijo, da <strong>je</strong> opozicijski voditelj Navalni umrl<br />
zaradi slabosti po sprehodu, temu pa ruska opozicija ne verjame.
PREGLED TEDNA<br />
7<br />
Facebook @JankoPirnat<br />
Prebivalci Letuš so pol leta po poplavah še vedno<br />
brez pojasnil, kaj bo z obnovo njihovih domov.<br />
rezultati akcij, ki jih vladajoča politika s<br />
pomočjo poslušnih birokratov različnih<br />
državnih organov <strong>in</strong> v sodelovanju z vladi<br />
naklon<strong>je</strong>nimi <strong>med</strong>iji vodi zoper mene <strong>in</strong><br />
bivšo m<strong>in</strong>istrico že več kot leto dni, posebej<br />
<strong>in</strong>tenzivno pa prav od pričanja oktobra<br />
2023. Zastrašujoče <strong>in</strong> zaskrbljujoče <strong>je</strong> dejstvo,<br />
da sva vsega tega deležna zgolj zato,<br />
ker sva v demokratični državi opozarjala<br />
na nepravilnosti <strong>in</strong> zlorabe politične oblasti,«<br />
<strong>je</strong> del zapisa, ki ga <strong>je</strong> L<strong>in</strong>dav javnosti<br />
posredoval prek svo<strong>je</strong>ga odvetnika.<br />
STAVKA<br />
OPERATERJEV NA 112<br />
Do preklica so stavko začeli operaterji<br />
v centrih za obveščan<strong>je</strong> na številki 112.<br />
Kot pravijo v s<strong>in</strong>dikatu M<strong>in</strong>istrstva za<br />
obrambo, želijo opozoriti, da vlada ne<br />
prisluhne poklicu, ki skrbi za prebivalce,<br />
ko jim <strong>je</strong> najtež<strong>je</strong>. Ta sektor <strong>je</strong> podplačan<br />
<strong>in</strong> kadrovsko podhran<strong>je</strong>n. Predlog vlade,<br />
s katerim <strong>je</strong> prišla na pogajanja prejšnji<br />
petek, so označili za nekonsistenten. Vlada<br />
prav tako ni podala nobenih zavez, niti<br />
časovnice <strong>in</strong> zagotovil.<br />
Stavka ne pomeni bistvenih sprememb za<br />
državljane. Uporabnikov klicev na številko<br />
112 ne bodo vzeli za talce, obljubljajo.<br />
Služba, ki ima sicer iz<strong>je</strong>men ugled, mora<br />
delovati nemoteno, zatrju<strong>je</strong>jo. Vladni<br />
pogajalci <strong>med</strong>tem nimajo mandata za<br />
pogajanja o plačah, saj naj bi se te urejale v<br />
okviru celovite prenove plačnega sistema,<br />
ki pa ima še vedno precej nejasne obrise.<br />
PROSTI PAD<br />
GOLOBOVE VLADE<br />
Javnomnenjska anketa, ki jo <strong>je</strong> m<strong>in</strong>uli<br />
teden izvajala agencija N<strong>in</strong>a<strong>med</strong>ia za<br />
časnik Dnevnik, kaže, da delo vlade<br />
kot uspešno ocenju<strong>je</strong> samo še četrt<strong>in</strong>a<br />
volivcev, kar 70 odstotkov ljudi pa meni,<br />
da <strong>je</strong> vlada neuspešna. V primeru volitev<br />
bi svoj glas Golobovi Svobodi namenilo le<br />
slabih 20 odstotkov opredel<strong>je</strong>nih volivcev.<br />
Največjo opozicijsko stranko SDS bi<br />
podprlo skoraj 45 odstotkov opredel<strong>je</strong>nih<br />
volivcev. Največji padec <strong>je</strong> pričakovano<br />
zabeležila stranka Socialni demokrati, ki<br />
bi jo volilo le 7,2 odstotka opredel<strong>je</strong>nih<br />
volivcev, kar <strong>je</strong> skoraj polovični padec od<br />
zadnjih meritev javnega mnenja. Socialni<br />
demokrati so v primerjavi s prejšnjim<br />
mesecem izgubili 52 odstotkov volilne<br />
podpore. Če opredel<strong>je</strong>ne volivce pretvorimo<br />
v mandate, bi SDS dobila 42 mandatov,<br />
sledili bi Giban<strong>je</strong> Svoboda z 18 sedeži,<br />
Nova Slovenija z 11 sedeži, Levica z 10 <strong>in</strong><br />
Socialni demokrati s 7 poslanci.<br />
PROTEST V<br />
»POPLAVLJENEM« LETUŠU<br />
M<strong>in</strong>uli konec tedna <strong>je</strong> več kot 100 prebivalcev<br />
na poplavl<strong>je</strong>nih predelih v lanski<br />
avgustovski ujmi v Letušu v Sav<strong>in</strong>jski<br />
Odvetnik pacienta, ki so mu napačno<br />
odstranili želodec, <strong>je</strong> napovedal tožbo<br />
proti državi.<br />
dol<strong>in</strong>i pripravilo protest proti vladi, saj<br />
več<strong>in</strong>a <strong>med</strong> njimi še vedno ni pre<strong>je</strong>la vladnih<br />
odločb o tem, ali bodo morali svo<strong>je</strong><br />
domove zapustiti <strong>in</strong> se preseliti na drugo<br />
lokacijo, kar sicer več<strong>in</strong>a podpira.<br />
Da vse poteka po načrtih <strong>in</strong> da lahko že<br />
v prihodn<strong>je</strong>m tednu prebivalci obč<strong>in</strong>e<br />
Braslovče pričaku<strong>je</strong>jo <strong>in</strong>dividualne pogovore<br />
s predstavniki vlade, pomirja vodja<br />
vladne službe za obnovo po poplavah<br />
Boštjan Šefic (62). Približno 100 občanov<br />
iz obč<strong>in</strong> Braslovče <strong>in</strong> Šmartno ob Paki,<br />
ki bi se čim prej radi preselili na varno,<br />
sicer na vladne odločbe o izselitvi čaka<br />
v na<strong>je</strong>mniških stanovanjih. Spet drugi v<br />
vlažnih, slabo obnovl<strong>je</strong>nih hišah. Da jih<br />
čakan<strong>je</strong> <strong>in</strong> negotovost ubijata, so povedali<br />
za Televizijo Slovenija. Zahtevajo jasno<br />
časovnico izselitev, viš<strong>in</strong>o odškodn<strong>in</strong> <strong>in</strong><br />
prva izplačila. Nihče od njih še ni dobil<br />
20-odstotnega predplačila, ki <strong>je</strong> bilo<br />
obljubl<strong>je</strong>no v <strong>in</strong>terventnem zakonu.<br />
ŽELODEC ODSTRANILI<br />
NAPAČNEMU PACIENTU<br />
Na Onkološkem <strong>in</strong>štitutu v Ljubljani so<br />
operirali pacienta, ki naj bi imel raka na<br />
želodcu. Med postopkom so pacientu<br />
želodec odstranili, nakar se <strong>je</strong> izkazalo, da<br />
so operirali napačnega človeka, ki v resnici<br />
raka sploh ni imel. Do napake <strong>je</strong> prišlo, ker <strong>je</strong><br />
zunanji izvajalec, Medic<strong>in</strong>ski center Barsos,<br />
ki opravlja diagnostiko, zamenjal tkivna<br />
vzorca dveh pacientov, zato <strong>je</strong> bil operiran<br />
napačni. Odvetnik pacienta, s katerim na<br />
M<strong>in</strong>istrstvu za zdrav<strong>je</strong> zaradi varovanja<br />
osebnih podatkov niso v stiku, <strong>je</strong> napovedal<br />
odškodn<strong>in</strong>sko tožbo proti državi, m<strong>in</strong>istrstvo<br />
pa <strong>je</strong> odredilo strokovni nadzor v vseh<br />
vpletenih <strong>in</strong>stitucijah.<br />
<br />
onko-i.si<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
8<br />
FOTO TEDNA<br />
V Portorožu so arheologi v morju raziskovali pristanišče,<br />
ki <strong>je</strong> nastalo pred več kot 2000 leti.<br />
Zavod za podvodno arheologijo - ZaPA
ČIVKARIJA<br />
9<br />
Tjaša Zavrh @TjasaZavrh<br />
Nekdanji prvi mož slovenske Polici<strong>je</strong> si <strong>je</strong> v nekaj<br />
letih kupil stanovanja v Bellevueju, Šumiju <strong>in</strong> zdaj<br />
še v razvpitem Schellenburgu. Že od prej pa <strong>je</strong> lastnik<br />
205 kvadratnih metrov velikega stanovanja<br />
v Šiški.<br />
Čivk tedna<br />
Čivk tedna<br />
Uroš Mikolič @UrosMikolic<br />
Novica Mihajlović @NovicaMihajlo<br />
Zanimivo bi bilo sešteti vse n<strong>je</strong>gove prihodke<br />
<strong>in</strong> jih primerjati z vrednostjo vsega<br />
nakupl<strong>je</strong>nega.<br />
Ciril Jenko @CirilJenko<br />
Včeraj sva nakupovala. Žena pravi, da <strong>je</strong> bila ta soda<br />
bikarbona še malo nazaj 0,45 evra, danes pa <strong>je</strong> 1,45<br />
evra. Torej <strong>je</strong> <strong>in</strong>flacija 300-%. Tale Golobova <strong>in</strong>flacija,<br />
7,4-%, <strong>je</strong> nekaj podobnega kot n<strong>je</strong>gova košarica<br />
osnovnih živil. Navadna komunistična potegavšč<strong>in</strong>a.<br />
Spraševal sem se že, kako lahko ljud<strong>je</strong> z nizkimi prihodki<br />
sploh preživijo mesec.<br />
Slovenijanšist @glupfejzbuk<br />
Le k<strong>je</strong> <strong>je</strong> ta denar?<br />
Vasja Bočko @VasjaBocko<br />
Študirati na FDV-ju <strong>je</strong> zanimiva izkušnja, ker se<br />
človek <strong>in</strong>timno spozna z miselnimi procesi woke<br />
levičar<strong>je</strong>v <strong>in</strong> levičark. Enkrat smo imeli debato, v<br />
kateri <strong>je</strong> neka študentka z BMW-<strong>je</strong>m povedala,<br />
da <strong>je</strong> nemoralno, da imamo proizvajalce avtomobilov,<br />
ki v države v razvoju prodajajo iz<strong>je</strong>mno<br />
poceni avtomobile. Ker niso enako varni kot n<strong>je</strong>n<br />
BMW. Ker <strong>je</strong> vsako živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong> enako pomembno <strong>in</strong><br />
si tam zaslužijo enako varnost kot ona.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
10<br />
ČIVKARIJA<br />
Boris Vagaja @vagaja_boris<br />
600 ton železa <strong>in</strong> betona na kmetijskem zemljišču<br />
za eno vetrnico.<br />
Aleksander Hribovšek @AleksHribovsek<br />
Krščanstvo <strong>je</strong> tisto, ki <strong>je</strong> v glasbo uvedlo večglas<strong>je</strong>.<br />
Prej tega niso poznali.<br />
Uroš Mikolič @UrosMikolic<br />
»Kmet<strong>je</strong> uniču<strong>je</strong>jo okol<strong>je</strong>!« <strong>je</strong> napisala sedeč v<br />
centru Ljubljane, s caffe-latte-soja/ovesom/<br />
manj mastnim machiattom v eni <strong>in</strong> s čivavo ter<br />
I-phoneom 14 Pro Max v drugi roki.<br />
Tomaž Štih @Libertarec<br />
Po vseh aneksih <strong>in</strong> poslih <strong>je</strong> prav, da po padcu<br />
socialističnega režima policija pod drobnogled<br />
vzame premožen<strong>je</strong> Alenke Bratušek <strong>in</strong> celotne<br />
n<strong>je</strong>ne ekipe.<br />
Vipavska.eu @VipavskaEU<br />
Ko imaš take člane kot NSi (Pogorelec, Novakova),<br />
sovražnikov sploh ne potrebu<strong>je</strong>š.<br />
Anton Tomažič @AntonTomazic<br />
Tudi jaz se ograju<strong>je</strong>m od izjav Ljudmile Novak<br />
glede obravnave slovenskega problema pobo<strong>je</strong>v,<br />
pokopa <strong>in</strong> spom<strong>in</strong>a tudi na evropskem nivoju.<br />
Takšno stališče <strong>je</strong> gotovo daleč od stališč več<strong>in</strong>e<br />
članov Nove Sloveni<strong>je</strong>.<br />
Matej Lahovnik @LahovnikMatej<br />
Najbolj bizarno <strong>je</strong>, da se bodo otroci s Kosova v<br />
slovenski šoli učili albanski <strong>je</strong>zik <strong>in</strong> albansko kulturo,<br />
ki jo poznajo, namesto da bi imeli dopolnilne<br />
vseb<strong>in</strong>e o slovenskem <strong>je</strong>ziku <strong>in</strong> kulturi, ki <strong>je</strong> sploh<br />
ne poznajo.<br />
Milenko Ziherl @MilenkoZiherl1<br />
Prej Abraham kot diploma!<br />
P. S.: Danes lahko gredo na <strong>in</strong>formativni dan!<br />
Ciril Jenko @CirilJenko<br />
Hud manager nam prodaja elektriko po 150 EUR/<br />
MWh. Jedrska elektrarna pa jo proizvede po ceni 30<br />
EUR/MWh. Torej nam jo prodaja po petkratni ceni<br />
proizvodne cene. Ali se da temu volilnemu telesu pomagati?<br />
Odgovor <strong>je</strong> lahko samo ne.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Platforma<br />
sledenja<br />
KARIKATURA<br />
11<br />
BORIS OBLAK
12 TEMA TEDNA<br />
<strong>Zakaj</strong> iz Platforme<br />
ŠE NE BO NASTALA STRANKA,<br />
čeprav n<strong>je</strong>n program že pišejo<br />
Potem ko so iz Slovenske demokratske stranke (SDS) sporočili, da n<strong>je</strong>ni tri<strong>je</strong> poslanci niso podpisali zaveze,<br />
da bodo do konca mandata zvesti stranki – kar <strong>je</strong> v luči ugibanj, da vsaj dva ustanavljata svojo stranko,<br />
predlagala vodja poslanske skup<strong>in</strong>e Jelka Godec – <strong>je</strong> postalo jasno, da se nameravata Anže Logar <strong>in</strong><br />
Eva Irgl na neki točki v prihodnosti podati na samostojno politično pot.<br />
UREDNIŠTVO<br />
FACEBOOK @PLATFORMA SODELOVANJA<br />
Čeprav so v poslanski skup<strong>in</strong>i<br />
že konec leta ugotavljali, da iz<br />
Platforme sodelovanja nastaja<br />
političen pro<strong>je</strong>kt za prihodn<strong>je</strong><br />
državnozborske volitve, tega Logar<br />
(47) <strong>in</strong> Irglova (47) ne želita potrditi,<br />
rekoč, da <strong>je</strong> namen platforme nekaj<br />
povsem drugega: igrati civilnodružbeno<br />
funkcijo <strong>in</strong> preko okroglih miz naslavljati<br />
pomembna vprašanja za prihodnost,<br />
ob tem pa graditi mostove <strong>med</strong><br />
drugače mislečimi. Presenetljivo <strong>je</strong> le,<br />
da zvestobe SDS ni obljubil nekdanji<br />
šef mariborskega odbora Dejan Kaloh<br />
(49), ki naj bi prvaku SDS zameril ravno<br />
to – da <strong>je</strong> za šefa v Mariboru namesto<br />
n<strong>je</strong>ga postavil nekdan<strong>je</strong>ga župana<br />
Franca Kanglerja.<br />
Seveda se pred vsem drugim zdaj<br />
postavlja vprašan<strong>je</strong>, kakšna bo usoda<br />
treh poslancev, ki jih pravno formalno<br />
iz poslanske skup<strong>in</strong>e ne morejo vreči.<br />
Dan po težkih besedah predsednika<br />
SDS Janeza Janše (65), da ima Platforma<br />
sodelovanja kot »desnosred<strong>in</strong>ski<br />
pro<strong>je</strong>kt« očitno za cilj preprečiti relativno<br />
zmago SDS na prihodnjih državnozborskih<br />
volitvah <strong>in</strong> da <strong>je</strong> Anže<br />
Logar neke vrste drugi Gregor Virant<br />
(54), se <strong>je</strong> Logar odzval v <strong>in</strong>tervjujih za<br />
24 ur zvečer pri Urošu Slaku (52) <strong>in</strong> za<br />
Odmeve Televizi<strong>je</strong> Slovenija.<br />
Logar <strong>je</strong> zatrdil, da nima nikakršnega<br />
namena zapustiti poslansko<br />
skup<strong>in</strong>o <strong>in</strong> stranko, ki ji pripada<br />
več kot dve desetletji, da zaveze<br />
ni podpisal, ker <strong>je</strong> v prvi vrsti zavezan<br />
volivkam <strong>in</strong> volivcem, s čimer<br />
<strong>je</strong> odkrito ciljal na »ugovor vesti« v<br />
primeru pretirane »strankokraci<strong>je</strong>«.<br />
Logar <strong>je</strong> v obeh oddajah znova zavrnil<br />
namigovanja, da iz Platforme povezovanja<br />
nastaja stranka, da n<strong>je</strong>n cilj<br />
ostaja nespremen<strong>je</strong>n, torej pogovor<br />
o perečih temah za Slovenijo, <strong>in</strong> da<br />
namerava zaključke iz okroglih miz<br />
uporabiti pri svo<strong>je</strong>m delu znotraj poslanske<br />
skup<strong>in</strong>e SDS. Prepričan <strong>je</strong> tudi,<br />
da se odnosi s poslanskimi kolegi ne<br />
bodo skrhali, saj da se <strong>med</strong> seboj poznajo<br />
dolga leta, v tem času pa <strong>je</strong> pokazal,<br />
da delu<strong>je</strong> v skladu z voljo volivk<br />
<strong>in</strong> volivcev.<br />
Ustanovitev društva Platforma sodelovanja 31. maja lani. Z leve: Igor<br />
Masten (48), Matej Avbelj (43), Eva Irgl (47), Rok Ravnikar, Mitja<br />
Čander (49), Anže Logar (47), Mirko Požar, Romana Jordan (58),<br />
Jernej Pikalo (48).<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Komentar<br />
TEMA TEDNA<br />
13<br />
Nekateri viri trdijo, da se bo Logar<strong>je</strong>va (47)<br />
Platforma sodelovanja v stranko prelevila<br />
šele v volilnem letu 2026.<br />
PREDVOLILNI ŠAH<br />
Janša <strong>je</strong> zanikal, da bi stranka kogarkoli<br />
izključila, a hkrati napovedal posvet<br />
znotraj poslanske skup<strong>in</strong>e okrog vprašanja,<br />
ali trojica, ki na papirju ni obljubila<br />
zvestobe stranki za vsako ceno, še lahko<br />
nadalju<strong>je</strong> svo<strong>je</strong> delo v delovnih telesih.<br />
Eva Irgl <strong>je</strong> denimo dolgoletna predsednica<br />
Komisi<strong>je</strong> za človekove pravice <strong>in</strong><br />
petici<strong>je</strong>, Anže Logar podpredsednik Odbora<br />
za zunanjo politiko, Dejan Kaloh pa<br />
podpredsednik Odbora za pravosod<strong>je</strong>.<br />
Pozornemu gledalcu ni ušlo, da <strong>je</strong> Anže<br />
Logar v <strong>in</strong>tervjujih na nacionalni <strong>in</strong> največji<br />
komercialni televiziji <strong>med</strong> vrsticami<br />
namignil, da v trenutnih okolišč<strong>in</strong>ah<br />
ni nobenih razlogov, da ne bi mogel uresničevati<br />
svo<strong>je</strong>ga poslanstva v SDS, na<br />
vprašan<strong>je</strong>, kaj bi pomenila izključitev iz<br />
delovnih teles, pa odvrnil, da se mu to<br />
ne bi zdelo prav, saj ravno preko svo<strong>je</strong>ga<br />
dela v teh odborih uresniču<strong>je</strong> omen<strong>je</strong>no<br />
poslanstvo.<br />
Izključitev Logarja <strong>in</strong> Irglove iz delovnih<br />
teles <strong>je</strong> torej tista poteza, ki jo<br />
Janša lahko povleče na predvolilni šahovnici<br />
<strong>in</strong> ki odpira prostor za novo<br />
politično zgodbo na desni sred<strong>in</strong>i. Da<br />
bosta Anže Logar <strong>in</strong> Eva Irgl skupaj s<br />
somišl<strong>je</strong>niki na neki točki v prihodn<strong>je</strong><br />
Platformo sodelovanja preoblikovala v<br />
politično stranko <strong>in</strong> na n<strong>je</strong>ni listi kandidirala<br />
na državnozborskih volitvah,<br />
trdijo tudi naši viri iz Platforme. Obstaja<br />
pa več razlogov, zakaj omen<strong>je</strong>na poslanca<br />
ves ta čas <strong>in</strong> kljub »popoldanski<br />
dejavnosti« vztrajata v službi SDS.<br />
Po naših zanesljivih <strong>in</strong>formacijah<br />
Platforma sodelovanja še kar nekaj<br />
časa ne bo postala stranka. To naj bi<br />
se po naših virih iz »platforme« rodilo<br />
šele v volilnem letu 2026, saj ni pričakovati,<br />
da bi močna Golobova koalicija,<br />
ne glede na vse notran<strong>je</strong> razprti<strong>je</strong>,<br />
razpadla predčasno. Drugi razlog <strong>je</strong>,<br />
da mrežen<strong>je</strong> zahteva svoj čas. Po naših<br />
<strong>in</strong>formacijah iz Platforme sodelovanja<br />
ta pro<strong>je</strong>kt ne želi iti po poti <strong>in</strong>stant<br />
strank, ki so v preteklosti nastajale<br />
zgolj nekaj tednov pred volitvami. Mediji<br />
so jih napihnili kot balone, ki pa<br />
so se vsakokrat razpočili <strong>in</strong> razbl<strong>in</strong>ili.<br />
Tako <strong>je</strong> bilo v primeru Jankovićeve<br />
Pozitivne Sloveni<strong>je</strong>, Cerar<strong>je</strong>ve SMS,<br />
Šarčeve LMŠ – <strong>in</strong>, jasno, tudi Virantove<br />
Državljanske liste, s katero <strong>je</strong> Janez<br />
Janša v prvem odzivu za N1 <strong>in</strong> Planet<br />
TV primerjal platformo.<br />
TERENSKO DELO<br />
Platforma sodelovanja <strong>in</strong>tenzivno že<br />
gradi svojo potencialno volilno bazo na<br />
terenu, čeprav trenutno zgolj kot civilnodružbeni<br />
pro<strong>je</strong>kt. Januarja so n<strong>je</strong>ni<br />
ustanovni člani s somišl<strong>je</strong>niki pričeli z<br />
regijskimi obiski. Prva <strong>je</strong> bila na vrsti<br />
Gorenjska, k<strong>je</strong>r so se srečali z župani,<br />
pod<strong>je</strong>tniki <strong>in</strong> predstavniki javnih zavodov.<br />
Logar <strong>je</strong> za <strong>med</strong>i<strong>je</strong> potrdil, da <strong>je</strong><br />
odziv izpolnil njihova pričakovanja,<br />
po naših <strong>in</strong>formacijah pa <strong>je</strong> člane tudi<br />
opogumil, da v prihodnjih mesecih<br />
okrepijo svo<strong>je</strong> terensko delo. Obiskati<br />
nameravajo vse slovenske regi<strong>je</strong>. Spomnimo<br />
– ko so Logarja vprašali, ali s Platformo<br />
sodelovanja namerava nastopiti<br />
na državnozborskih volitvah, <strong>je</strong> dejal,<br />
da člani do tega še niso opredel<strong>je</strong>ni, a da<br />
so se skupno odločili, da želijo delati na<br />
vseb<strong>in</strong>i ter da v tem trenutku <strong>med</strong> njimi<br />
ni nikogar, ki bi se ukvarjal s čimerkoli<br />
drugim kot pripravo vseb<strong>in</strong>ske podlage.<br />
Naši viri iz Platforme sodelovanja<br />
pravijo, da bo program temeljil<br />
na ekonomskih rešitvah, ki bodo razbremenile<br />
gospodarstvo <strong>in</strong> pod<strong>je</strong>tnike.<br />
Glavni pisec programa pa <strong>je</strong> Igor<br />
Masten, 48-letni profesor ekonomi<strong>je</strong><br />
na ljubljanski Ekonomski fakulteti, v<br />
preteklosti že član številnih strateških<br />
svetov za gospodarstvo pod različnimi<br />
predsedniki vlad. Neimenovani viri iz<br />
platforme tudi trdijo, da <strong>med</strong> Anžetom<br />
Logar<strong>je</strong>m <strong>in</strong> Janezom <strong>Janšo</strong> trenutno<br />
ni prav nikakršnega dogovora.<br />
Logar<strong>je</strong>v politični pro<strong>je</strong>kt sicer<br />
marsikdo na levi vidi kot Janšev poskus<br />
oblikovanja »političnega satelita«,<br />
ki bi mu pomagal doseči potrebno<br />
več<strong>in</strong>o v Državnem zboru <strong>in</strong> sestaviti<br />
še četrto vlado. A takšen dogovor ne<br />
obstaja: prvič, ker so člani platforme iz<br />
obeh ideoloških polov, zato bo platforma<br />
odprta tudi za vstop v levosred<strong>in</strong>sko<br />
vlado. »Ne vrti se vse okrog Janeza<br />
Janše,« trdi naš vir iz platforme.<br />
Terensko delo <strong>je</strong>, po naših <strong>in</strong>formacijah,<br />
za Logarja <strong>in</strong> n<strong>je</strong>govo ekipo<br />
napor, predvsem družen<strong>je</strong> z »običajnimi<br />
državljani« <strong>in</strong> podporniki, kar sicer<br />
predstavlja glavni element političnega<br />
terenskega dela. Viri okoli platforme<br />
tako ocenju<strong>je</strong>jo, da bo Logar uspešen<br />
samo, če se bo lahko zanesel na prestope<br />
v strukturo svo<strong>je</strong> stranke iz strukture<br />
SDS, ki ima močno lokalno prisotnost<br />
ter znan<strong>je</strong> <strong>in</strong> vešč<strong>in</strong>e glede terenskega<br />
dela, mreže <strong>in</strong> organizaci<strong>je</strong> za volitve.<br />
Poleg nedoločnosti <strong>in</strong> nedef<strong>in</strong>iranosti<br />
Logarja kot političnega koncepta zna<br />
biti to njihova največja hiba.<br />
KAJ JE V JANŠEVEM PREDALU<br />
Platforma sodelovanja Janši ne koristi<br />
več. Če <strong>je</strong> stari maček desne sred<strong>in</strong>e Logarju<br />
dolgo časa dopuščal n<strong>je</strong>govo »diferenciacijo«<br />
znotraj stranke, tudi v luči<br />
iz<strong>je</strong>mnega rezultata, ki ga <strong>je</strong> novembra<br />
2022 dosegel na predsedniških volitvah<br />
kot desnosred<strong>in</strong>ski kandidat, pa so ankete,<br />
ki so jih za notran<strong>je</strong> potrebe naročili<br />
tako v SDS (Parsifal) kot NSi (Epicenter),<br />
pokazale, da bi se potencialna<br />
nova stranka z Logar<strong>je</strong>m na čelu za<strong>je</strong>da-<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
14 TEMA TEDNA<br />
Medtem ko nekateri poslanci svo<strong>je</strong> politične kariere očitno<br />
ne bodo nadal<strong>je</strong>vali v SDS, <strong>je</strong> stranka predstavila kandidatno<br />
listo za evropske volitve.<br />
sds.si<br />
la zlasti v volilno telo obeh opozicijskih<br />
strank, v vsako za približno tretj<strong>in</strong>o. Ker<br />
volivci SDS veljajo za bolj zveste, <strong>je</strong> Logar<br />
potencialna grožnja celo za NSi <strong>in</strong> n<strong>je</strong>no<br />
uvrstitev v parlament. V izogib scenariju<br />
iz <strong>je</strong>seni leta 2011, ko <strong>je</strong> po besedah Janše<br />
Virantov pro<strong>je</strong>kt preprečil relativno<br />
zmago SDS na volitvah, so se v največji<br />
opozicijski stranki Logarja <strong>in</strong> Irglovo<br />
odločili potisniti v kot. Namen <strong>je</strong> bil pokazati<br />
javnosti, da se omen<strong>je</strong>na poslanca<br />
že udejstvu<strong>je</strong>ta v novi politični zgodbi –<br />
na ta nač<strong>in</strong> pa potencialno sveže pečeno<br />
»vročo žemljico« do volitev »ohladiti« na<br />
primerno temperaturo.<br />
Janša leta 2011 ni imel veliko časa,<br />
da bi politično onemogočil Viranta;<br />
sledn<strong>je</strong>ga <strong>je</strong> sicer izbruh afere z m<strong>in</strong>istrskim<br />
nadomestilom drago stal. Ko <strong>je</strong><br />
v javnost prišla <strong>in</strong>formacija, da <strong>je</strong> leta<br />
2009 Virant poleg m<strong>in</strong>istrskega nadomestila<br />
dodatno služil s pogodbenim<br />
delom, seveda ni bilo nobeno naključ<strong>je</strong>.<br />
Virant <strong>je</strong> končal na osmih odstotkih<br />
<strong>in</strong> potem celo pomagal sestaviti<br />
drugo Janševo vlado – <strong>in</strong> jo kasne<strong>je</strong><br />
tudi rušil.<br />
A z Logar<strong>je</strong>m <strong>je</strong> drugače: slednji<br />
<strong>je</strong> bil vrsto let predsednik Sveta SDS,<br />
Janša pozna n<strong>je</strong>gove šibke točke <strong>in</strong><br />
ima v predalu svo<strong>je</strong> pisalne mize na<br />
Trstenjakovi že notorično pregovorno<br />
pripravl<strong>je</strong>ne tudi za Logarja obremenilne<br />
dokumente, ki bi hitro pokvarile<br />
n<strong>je</strong>govo podobo v javnosti, če bi bilo<br />
to potrebno. Logar <strong>je</strong> namreč ta hip,<br />
sodeč po polit barometrih, najbolj priljubl<strong>je</strong>n<br />
politiki v državi. Zdi pa se, da<br />
bo le stežka računal na (levo) sred<strong>in</strong>ske<br />
volivce, ki nikakor ne zaupajo človeku,<br />
ki <strong>je</strong> bil vrsto let drugi človek SDS <strong>in</strong><br />
pod <strong>Janšo</strong> opravljal vrsto funkcij. Da <strong>je</strong><br />
Logar<strong>je</strong>va platforma »desnosred<strong>in</strong>ski«<br />
<strong>in</strong> ne »sred<strong>in</strong>ski« pro<strong>je</strong>kt, želi javnost<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
zdaj prepričati tudi Janša. Predvsem<br />
zato, da opozori svo<strong>je</strong> volilno telo, da<br />
<strong>je</strong> SDS zan<strong>je</strong> še vedno najboljša izbira.<br />
V Novi Sloveniji <strong>med</strong>tem zgodbo<br />
še vedno opazu<strong>je</strong>jo sumničavo. Vrh<br />
stranke <strong>je</strong> prepričan, da ne more biti<br />
naključ<strong>je</strong>, da točno tri<strong>je</strong> poslanci SDS<br />
niso prispevali svojih podpisov zvestobe<br />
stranki, saj Janša potrebu<strong>je</strong> točno<br />
tri upornike, ki lahko obliku<strong>je</strong>jo lastno<br />
poslansko skup<strong>in</strong>o. Da bi Logar Janši<br />
kakorkoli koristil, <strong>je</strong> navidezen konflikt<br />
nu<strong>je</strong>n, saj ima ta zgodba ed<strong>in</strong>i smisel na<br />
volitvah tedaj, ko Platforma sodelovanja<br />
pobere sred<strong>in</strong>ske glasove <strong>in</strong> kakšnega<br />
na levi, pravijo viri v NSi.<br />
Poleg tega naj bi po naših <strong>in</strong>formacijah<br />
del lokalnih odborov pre<strong>je</strong>l<br />
namige, da <strong>je</strong> prišel čas za dogovor o<br />
tem, kdo bo nadal<strong>je</strong>val v SDS <strong>in</strong> kdo bo<br />
»prestopil« k Logarju ter tam pomagal.<br />
Tako po njihovem ne gre izključiti, da<br />
gre pri celotnem dogajanju za nihan<strong>je</strong><br />
<strong>med</strong> resničnim <strong>in</strong> zaigranim sporom.<br />
PIKALO IN IZKLJUČEVANJE<br />
Sicer pa se <strong>je</strong> v zadnjih dneh v javnosti<br />
precej prahu dvigalo zaradi izjave<br />
pomembnega člana Platforme sodelovanja,<br />
sicer dolgoletna funkcionarja<br />
Socialnih demokratov, Jerneja Pikala.<br />
V »podkastu« za Delo, ki <strong>je</strong> na vprašan<strong>je</strong>,<br />
ali bi šel v vlado z Janezom <strong>Janšo</strong>,<br />
če bi Platforma nastopila na volitvah,<br />
<strong>je</strong> izjavil, da sam osebno ne bi šel. Na<br />
to izjavo <strong>je</strong> opozoril tudi Janša, češ, da<br />
člani Platforme sodelovanja že zdaj ne<br />
morejo biti zvesti niti svoji osnovi zavezi,<br />
sodelovanju – ker že izključu<strong>je</strong>jo. »Če<br />
boste pazljivo poslušali Pikala, <strong>je</strong> dejal,<br />
da on osebno ne bi šel z <strong>Janšo</strong> v vlado.<br />
Takšne odločitve pa v neki stranki, <strong>in</strong><br />
tako bi bilo tudi v Platformi, sprejme<br />
neki organ – <strong>in</strong> ne posameznik,« pravi<br />
naš vir. Pikalo bi torej še vedno lahko<br />
nasprotoval takšnemu sodelovanju, a<br />
bi člani Platforme sodelovanja, ki so<br />
različnih svetovno nazorskih pogledov,<br />
vseeno lahko spre<strong>je</strong>li takšno odločitev.<br />
Takšna argumentacija, ki spom<strong>in</strong>ja<br />
na seden<strong>je</strong> na dveh stolih, <strong>je</strong> sicer tipična<br />
za Logarja <strong>in</strong> n<strong>je</strong>gove politične izjave<br />
tekom predsedniške kampan<strong>je</strong>. To neopre<strong>je</strong>mljivost<br />
so mu številni tudi očitali<br />
tekom kampan<strong>je</strong> <strong>in</strong> kasne<strong>je</strong>. Taktiziran<strong>je</strong><br />
<strong>je</strong> sicer del politične igre, ampak<br />
taktiziran<strong>je</strong> ni daleč od neodločnosti,<br />
opozarjajo viri na političnem parketu.<br />
KALOHOV PRIMER<br />
Poraja se tudi vprašan<strong>je</strong>, kakšna bo usoda<br />
tret<strong>je</strong>ga poslanca SDS, ki ni podpisal<br />
zvestobe Janši – Dejana Kaloha. Slednji<br />
namreč ni <strong>med</strong> ustanovnimi člani<br />
Platforme sodelovanja niti nikoli ni bil<br />
prisoten na nobenem n<strong>je</strong>nem dogodku.<br />
Kaloha <strong>je</strong> s podporo Janše na čelu mariborskega<br />
odbora SDS zamenjal Franc<br />
Kangler, kar sicer ni presenečen<strong>je</strong>, saj<br />
so bili rezultati v drugem največ<strong>je</strong>m<br />
mestu vrsto let pod pričakovanji vodstva<br />
stranke. Po hodnikih v Državnem<br />
zboru so se celo razširile govorice, da se<br />
<strong>je</strong> Kaloh dogovoril skupaj s še enim neimenovanim<br />
poslancem SDS, da zaveze<br />
ne bo podpisal, da bi izpadla »fra<strong>je</strong>rja«,<br />
a da <strong>je</strong> slednji to zadnji hip vendarle<br />
storil. Kaloh sicer leta 2026 po naših<br />
<strong>in</strong>formacijah ne bo več kandidiral na<br />
volitvah za parlament, prav tako pa naj<br />
se ne bi pridružil Platformi sodelovanja.<br />
Kaloh <strong>je</strong> sicer pojasnil, da izjave ni<br />
podpisal, ker <strong>je</strong> izjava protiustavna, ker<br />
<strong>je</strong> bil vedno pomladno usmer<strong>je</strong>n politik<br />
<strong>in</strong> ker <strong>je</strong>, kot pravi, »širokega duha <strong>in</strong><br />
razmišljam s svojo glavo«.
TEO PETROVIČ<br />
PRESETNIK<br />
FLICKR VLADE RS<br />
Janez Janša:<br />
Gre za pro<strong>je</strong>kt VIRANT II<br />
TEMA TEDNA<br />
Poslanci poslanske skup<strong>in</strong>e SDS so podpisali posebno izjavo, s katero so se zavezali, da<br />
bodo do konca aktualnega sklica Državnega zbora tako v parlamentu kot tudi izven n<strong>je</strong>ga<br />
delovali kot člani SDS <strong>in</strong> člani poslanske skup<strong>in</strong>e SDS. Izjave niso podpisali Anže Logar, Eva<br />
Irgl <strong>in</strong> Dejan Kaloh.<br />
15<br />
Predlog izjave <strong>je</strong> izvršilni odbor<br />
SDS podal po tem, ko <strong>je</strong> ob napetostih<br />
<strong>med</strong> stranko <strong>in</strong> n<strong>je</strong>nim<br />
poslancem Anžetom Logar<strong>je</strong>m<br />
zaradi n<strong>je</strong>govega političnega delovanja<br />
ter udejstvovanja v Platformi sodelovanja<br />
izvršilni odbor konec lanskega<br />
leta ocenil, da ni več nikakršnega dvoma,<br />
da Logar ustanavlja svojo stranko.<br />
S podpisom omen<strong>je</strong>ne izjave naj bi Janez<br />
Janša želel izzvati predvsem Logarja.<br />
Janša <strong>je</strong> v zadn<strong>je</strong>m času sicer stopn<strong>je</strong>val<br />
pritisk na Logarja, ki <strong>je</strong> novembra<br />
lani odstopil kot predsednik sveta stranke.<br />
Izvršilni odbor SDS <strong>je</strong> Logarju nato<br />
namignil, naj izstopi iz SDS, Janša pa <strong>je</strong> v<br />
decembrskem glasilu SDS zapisal, da bo<br />
Logar politični kapital, ki ga <strong>je</strong> pridobil v<br />
okviru SDS, odpeljal iz stranke.<br />
PROJEKT VIRANT II<br />
»Očitno bo nastala samostojna poslanska<br />
skup<strong>in</strong>a iz poslancev, ki ne sledijo<br />
več volji volivcev, ki so jih izvolili,«<br />
<strong>je</strong> Janša danes dejal v <strong>in</strong>tervjuju za N1.<br />
Janša <strong>je</strong> prepričan, da <strong>je</strong> cilj Logar<strong>je</strong>ve<br />
Platforme sodelovanja onemogočiti<br />
zmago SDS na naslednjih volitvah.<br />
»Ves čas poudarja, da <strong>je</strong> desnosred<strong>in</strong>ski<br />
politik. Tudi Eva Irgl govori, da<br />
<strong>je</strong> desnosred<strong>in</strong>ska političarka. A želja<br />
platforme ni, da za<strong>je</strong>ma glasove na sred<strong>in</strong>i,<br />
ampak na desni sred<strong>in</strong>i, <strong>in</strong> s tem<br />
prepreči zmago SDS. V nasprotnem<br />
primeru bi poudarjali, da so sred<strong>in</strong>ski<br />
politiki <strong>in</strong> realno povezovalni, ne pa<br />
tako, kot <strong>je</strong> pred nekaj dnevi dejal Jernej<br />
Pikalo, da v vlado, ki bi jo vodil Jan-<br />
Janez Janša (65) naj bi s predložitvijo<br />
izjave o članstvu v SDS hotel izzvati<br />
predvsem Anžeta Logarja (47).<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
16 TEMA TEDNA<br />
ša, ne bi šel. Gospoda Pikala poznamo.<br />
Ko so moji poslanski kolegi na ustanovitvi<br />
platforme videli ta obraz, <strong>je</strong> bilo<br />
bolj ali manj jasno, za kaj tukaj gre.<br />
Če ustanoviš nekaj, kar naj bi povezovalo<br />
oba pola, v tej drušč<strong>in</strong>i pa poleg<br />
poslancev SDS ni nobenega drugega<br />
poslanca iz drugih strank, zelo težko<br />
›blefiraš‹, da gre za karkoli drugega kot<br />
za pro<strong>je</strong>kt Virant številka dve.«<br />
Janša tudi zatrju<strong>je</strong>, da izključevali<br />
ne bodo nikogar. Če Logar, Irglova <strong>in</strong><br />
Kaloh ne bodo ustanovili svo<strong>je</strong> poslanske<br />
skup<strong>in</strong>e, ampak ostali v poslanski<br />
skup<strong>in</strong>i SDS, se bo poslanska<br />
skup<strong>in</strong>a SDS odločila, »kako <strong>je</strong> z logistiko,<br />
ki pripada poslancem«. Eva Irgl<br />
<strong>je</strong> namreč predsednica parlamentarne<br />
komisi<strong>je</strong> za petici<strong>je</strong>, Logar <strong>in</strong> Kaloh pa<br />
poleg poslanske funkci<strong>je</strong> opravljata<br />
tudi funkcijo podpredsednika parlamentarnega<br />
odbora.<br />
SODELOVANJE<br />
NAMESTO DELITEV<br />
Anže Logar se <strong>je</strong> na dogajan<strong>je</strong> odzval v<br />
zapisu na Facebooku <strong>in</strong> zapisal: »Kam<br />
nas <strong>je</strong> pripeljalo odrekan<strong>je</strong> sodelovanja,<br />
lahko v zelo neolepšani verziji<br />
spremljamo prav te dni pri aktualni<br />
koaliciji. Še znotraj ideološkega bloka,<br />
ki se <strong>je</strong> zavezal sodelovati s podpisom<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
Klemen La<strong>je</strong>vec/DOMOVINA<br />
Miro Haček (49): »Podpisovan<strong>je</strong> takšnih<br />
izjav <strong>je</strong> ver<strong>je</strong>tno malce sporno z ustavnega<br />
vidika. Po Ustavi <strong>je</strong> vsak poslanec avtonomen<br />
predstavnik ljudstva <strong>in</strong> pravzaprav ni zavezan<br />
politični stranki.«<br />
koalicijske zaveze, jim sodelovan<strong>je</strong><br />
sploh ne gre od rok. Ker so svojo politično<br />
več<strong>in</strong>o utemeljili na platformi<br />
delitev, ne sodelovanja.«<br />
Podpisovan<strong>je</strong> izjave pa <strong>je</strong> omenil<br />
v zaključku besedila: »Potrditev politične<br />
usmeritve, ki naj Sloveniji vrne<br />
optimizem <strong>in</strong> pravo smer, ne zahteva<br />
podpisovanja nobenih izjav, temveč<br />
iskreno željo po skupnem ustvarjanju<br />
prihodnosti. In razumevan<strong>je</strong> ter spoštovan<strong>je</strong><br />
drug drugega. Brez nepotrebnega<br />
etiketiranja.«<br />
POMEMBNO RAZČIŠČEVANJE<br />
»Podpisovan<strong>je</strong> takšnih izjav <strong>je</strong> ver<strong>je</strong>tno<br />
malce sporno z ustavnega vidika.<br />
Po ustavi <strong>je</strong> vsak poslanec avtonomen<br />
predstavnik ljudstva <strong>in</strong> pravzaprav ni<br />
zavezan politični stranki. Je pa mogoče<br />
razumeti strank<strong>in</strong> vidik, ki <strong>je</strong> v te ljudi<br />
nekaj vložila <strong>in</strong> pričaku<strong>je</strong> lojalnost,<br />
čeprav pravno gledano te lojalnosti ne<br />
more pričakovati <strong>in</strong> zahtevati – pravno<br />
gledano. Lahko pa se takšno lojalnost<br />
pričaku<strong>je</strong> – politično gledano – <strong>in</strong> če <strong>je</strong><br />
ni, lahko to sankcionira. Politično gledano<br />
pričaku<strong>je</strong>m, da kakšna posledica<br />
bo,« <strong>je</strong> dogajan<strong>je</strong> za Domov<strong>in</strong>o komentiral<br />
dr. Miro Haček.<br />
Žogica <strong>je</strong> sedaj<br />
na strani Logar<strong>je</strong>ve ekipe,<br />
da se jasno izrazi, kako<br />
namerava nadal<strong>je</strong>vati<br />
svojo politično pot.<br />
Igor Lukšič (62): »To <strong>je</strong> pomembno<br />
razčiščevan<strong>je</strong> pred odhodom na volitve.«<br />
Klemen La<strong>je</strong>vec/DOMOVINA<br />
Prepričan <strong>je</strong>, da bo počasi prihajalo<br />
do razkritja načrtov, ki jih ima platforma<br />
Anžeta Logarja v prihodn<strong>je</strong>m obdobju,<br />
da bo stvar <strong>med</strong>ijsko zanimiva,<br />
znotraj poslanske skup<strong>in</strong>e se bo povečala<br />
distanca, ampak to bo najbrž vse.<br />
»Do volitev sta še dobri dve leti <strong>in</strong><br />
malce hitro <strong>je</strong>, da bi stranka kaj dosti<br />
počela, ljudi metala iz stranke, jih poskušala<br />
odstraniti iz poslanske skup<strong>in</strong>e<br />
<strong>in</strong> podobno. Mislim pa, da bodo na neki<br />
točki sami potegnili neke konsekvence<br />
<strong>in</strong> predstavili svo<strong>je</strong> načrte. Najbrž <strong>je</strong><br />
zdaj vsakomur jasno, da bo ta platforma<br />
šla na nasledn<strong>je</strong> državnozborske<br />
volitve. Stranka pa glede tega pravzaprav<br />
ne more narediti ničesar. Lahko se<br />
od njih izolira, jim odstrani strokovno<br />
pomoč <strong>in</strong> podobno, kar so pač stranke<br />
v zadnjih 20 letih počele s t. i. odpadniki,«<br />
zaključi Haček.<br />
»Zdi se mi, da se obnašajo kot prava<br />
stranka, v skladu s tem, kar so počeli do<br />
sedaj – strn<strong>je</strong>na pozicija, ki ne dopušča<br />
posameznikom prevelikega odstopanja<br />
od tega, kar predstavlja politika<br />
stranke. To <strong>je</strong> pomembno razčiščevan<strong>je</strong><br />
pred odhodom na volitve. Demonstrirali<br />
so tudi, kaj oni razumejo kot<br />
stranko – v stranki si ali nisi, v stranki<br />
ni možno biti na pol, biti kakšno krilo v<br />
stranki – tega se ne tolerira. Ti tri<strong>je</strong> pa<br />
so pokazali, da ne razumejo stranke na<br />
tak nač<strong>in</strong>, kar pomeni, da jih na naslednjih<br />
volitvah ne bo na listi,« pa <strong>je</strong> za<br />
Domov<strong>in</strong>o komentiral Igor Lukšič.<br />
Da gre za še en dokaz, da so se odločili<br />
za lastno politično pot, <strong>je</strong> za Domov<strong>in</strong>o<br />
dejal dr. Sebastjan Jeretič, saj<br />
da <strong>je</strong> to dejan<strong>je</strong> težko razumeti drugače.<br />
»Mislim, da <strong>je</strong> bila popolnoma pričakovana<br />
poteza vodstva SDS, da <strong>je</strong> želelo<br />
pospešiti to odločitev <strong>in</strong> čim prej razčistiti<br />
situacijo. Žogica <strong>je</strong> sedaj na strani<br />
Logar<strong>je</strong>ve ekipe, da se jasno izrazi, kako<br />
nameravajo nadal<strong>je</strong>vati svojo politično<br />
pot. Da se pokaže, kakšna <strong>je</strong> konkretna<br />
perspektiva tega pro<strong>je</strong>kta, pa bo treba<br />
počakati nekaj mesecev po tem, ko bodo<br />
dejansko najavili ter pokazali, na kakšen<br />
nač<strong>in</strong> se mislijo lotiti zadeve.«
Kolumna<br />
ŽIGA TURK<br />
Deček Z GRAFITI<br />
AKTUALNO<br />
Če ne bi v Kurji vasi nastala prava mala afera zaradi dveh totalitarnih simbolov na<br />
podstavku Dečka s piščalko, več<strong>in</strong>a sploh ne bi vedela, da <strong>je</strong> bil v Kurji vasi v petek<br />
popoldne protest upoko<strong>je</strong>ncev. Ja, promet se <strong>je</strong> ustavil, ampak to se na zadavl<strong>je</strong>nih<br />
ulicah nekdan<strong>je</strong> prestolnice zgodi vsako popoldne.<br />
17<br />
Če ne bi v Kurji vasi nastala prava<br />
mala afera zaradi dveh totalitarnih<br />
simbolov na podstavku<br />
Dečka s piščalko, več<strong>in</strong>a<br />
sploh ne bi vedela, da <strong>je</strong> bil v Kurji vasi<br />
v petek popoldne protest upoko<strong>je</strong>ncev.<br />
Ja, promet se <strong>je</strong> ustavil, ampak to se na<br />
zadavl<strong>je</strong>nih ulicah nekdan<strong>je</strong> prestolnice<br />
zgodi vsako popoldne.<br />
NOVICA JE INCIDENT<br />
In ja, na omrežju X <strong>in</strong> na malopridnih<br />
<strong>med</strong>ijih so o tem nekaj poročali, odgovorna<br />
ljudska občila pa so se držala<br />
pravila <strong>med</strong>ijske stroke, da se o nekaterih<br />
zadevah pač ne poroča. Kot <strong>je</strong><br />
iksnil, ne pa kiksnil, Janez Pogorelec,<br />
»protest ni novica, <strong>je</strong> pa novica <strong>in</strong>cident<br />
na protestu. Kaj s tem sporočajo<br />
depolitizirani nov<strong>in</strong>arji protestnikom?<br />
Če hočete biti v novicah, naredite<br />
<strong>in</strong>cident!«<br />
Incident <strong>je</strong> v tem, da <strong>je</strong> nekdo (neki<br />
urednik depolitizirane RTV ga <strong>je</strong> označil<br />
za smrad) na podstavek narisal rdečo<br />
zvezdo <strong>in</strong> kljukasti križ. Incident <strong>je</strong><br />
ver<strong>je</strong>tno zato, ker se <strong>je</strong> pacan<strong>je</strong> zgodilo<br />
po desnem protestu upoko<strong>je</strong>ncev. Rdeča<br />
zvezda v Kurji vasi namreč še vedno<br />
velja za pozitiven simbol, risan<strong>je</strong><br />
kljukastih križev pa so z več ali manj<br />
aklamaci<strong>je</strong> spre<strong>je</strong>li, ko so se ti pojavili<br />
na M<strong>in</strong>istrstvu za kulturo ali pa na židovskem<br />
centru.<br />
<strong>in</strong> nikogar niso skrivaj trepljali po ramenih,<br />
kot <strong>je</strong> bil to slučaj po rednem<br />
pacanju pred ali na stavbi M<strong>in</strong>istrstva<br />
za kulturo. Ker so bili tisti, pred osvoboditvijo<br />
s Svobodo, res fašisti. A so<br />
bili manj, kot depolitiziranim dedičem<br />
revoluci<strong>je</strong> pristoji rdeča zvezda.<br />
Kdo <strong>je</strong> res popacal spomenik, ne<br />
vemo. Vemo pa nekaj: ko so levičarski<br />
skrajneži posv<strong>in</strong>jali fasado M<strong>in</strong>istrstva<br />
za kulturo, so se s tem bolj ali manj<br />
prikrito hvalili. Upoko<strong>je</strong>nci pa se pacanja<br />
po spomeniku pred RTV sramu<strong>je</strong>jo<br />
<strong>in</strong> ga zanikajo. Razlika <strong>je</strong> očitna. <br />
Upoko<strong>je</strong>nci pa se pacanja<br />
po spomeniku pred RTV<br />
sramu<strong>je</strong>jo <strong>in</strong> ga zanikajo.<br />
Razlika <strong>je</strong> očitna.<br />
Ko se <strong>je</strong> pojavila obtožujoča fotografija,<br />
so protestniki začeli delati<br />
doktorate, kako <strong>je</strong> bila posneta, da <strong>je</strong><br />
bila posneta precej po protestu, saj<br />
to kaže dolž<strong>in</strong>a <strong>in</strong> smer sence, a ne<br />
oslove, ampak od prometnih znakov.<br />
Skratka, nihče se ni tiho hvalil z akcijo<br />
Slikanja totalitarnih simbolov na<br />
podstavek Dečka s piščalko pred RTV<br />
nekateri obtožu<strong>je</strong>jo upoko<strong>je</strong>nce, ki so<br />
tam protestirali, ti pa povezanost z<br />
dejan<strong>je</strong>m zanikajo.<br />
Facebook Gregor.Drnovsek.58<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
18<br />
PREHITEVAM PO LEVI<br />
ALJUŠ PERTINAČ<br />
V imenu LEVICE<br />
Če parafraziramo znan pregovor »Živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong> <strong>je</strong> lepo, ni pa lahko«,<br />
biti levičar v Sloveniji ni bilo nikoli lahko, v zadn<strong>je</strong>m času pa ni niti več lepo.<br />
Kolumna<br />
Lahko ni bilo iz ob<strong>je</strong>ktivnih razlogov,<br />
ker se pri nas levico<br />
povezu<strong>je</strong> z bivšo skupno državo<br />
<strong>in</strong> takrat vladajočo partijo<br />
oziroma samoupravnim družbenim<br />
sistemom. Če rečeš, da si levičar, si<br />
zato pogosto označen za komunista,<br />
levuharja, levuhaka, levuhad <strong>in</strong> kar <strong>je</strong><br />
še teh oznak.<br />
Pri nas v imenu levice nastopajo ljud<strong>je</strong>, ki z<br />
dejansko levico nimajo praktično nobene zveze,<br />
ampak jo zgolj izkoriščajo za svo<strong>je</strong> privatne<br />
biznise <strong>in</strong> pritlehne cil<strong>je</strong>.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
ANTISTRANKA LEVICA<br />
V resnici komunizma v Sloveniji praktično<br />
ni več. Ed<strong>in</strong>a stranka, ki bi lahko<br />
vsaj od daleč (v besedah <strong>in</strong> zakl<strong>in</strong>janju,<br />
v dejanjih pa že dolgo ne več) spom<strong>in</strong>jala<br />
na komunizem, <strong>je</strong> stranka Levica, ki<br />
pa <strong>je</strong> tako ali tako antistranka, torej politična<br />
grupacija, katere cilj <strong>je</strong> suspenz<br />
oziroma razgradnja strankarskega sistema.<br />
Podobno, kot to počnejo <strong>in</strong>stant<br />
stranke novih obrazov za ene volitve.<br />
Levica v svojih programskih dokumentih<br />
pa še prisega na tako imenovani<br />
demokratični socializem, kar v resnici<br />
pomeni družbeni sistem, utemel<strong>je</strong>n na<br />
družbeni enakosti, ki pa priznava parlamentarno<br />
demokracijo <strong>in</strong> svobodno<br />
gospodarsko pobudo.<br />
Strah pred komunizmom <strong>je</strong> tako v<br />
Sloveniji dandanes popolnoma odveč,<br />
strah pred levičarji pa, kot bomo videli<br />
v nadal<strong>je</strong>vanju, takisto, ker <strong>je</strong> pravih<br />
levičar<strong>je</strong>v, vsaj če govorimo o uradnih<br />
predstavnikih tega političnega pola,<br />
zgolj še za vzorec.<br />
STRAH PRED KOMUNIZMOM<br />
Problem levice v Sloveniji <strong>in</strong> povsod po<br />
Evropi, če že ne v svetu, <strong>je</strong>, da <strong>je</strong> izgubila<br />
svojo tradicionalno volilno bazo.<br />
Deloma <strong>je</strong> to povezano z dvigom splošnega<br />
živl<strong>je</strong>njskega standarda, deloma<br />
pa z upadom <strong>in</strong>dustrijske produkci<strong>je</strong><br />
<strong>in</strong> povečan<strong>je</strong>m <strong>in</strong>formatizaci<strong>je</strong>, rastjo<br />
storitev itd. Klasičnih delavcev, ki delajo<br />
v proizvodnji, <strong>je</strong> tako vse manj, pa<br />
še s temi, ki so, <strong>je</strong> levica popolnoma<br />
izgubila stik. Nekdo, ki v potu svo<strong>je</strong>ga<br />
obraza vsaj osem ur na dan, pet dni na<br />
teden gara za stro<strong>je</strong>m, gotovo ni najbolj<br />
zaskrbl<strong>je</strong>n za (oziroma se ga ne tiče)<br />
politiko spolnih <strong>in</strong> kulturnih manjš<strong>in</strong>,<br />
SHUTTERSTOCK<br />
promocijo obskurnih spolnih identitet,<br />
asimilacijo ilegalnih migrantov, zeleni<br />
prehod <strong>in</strong> kar <strong>je</strong> še teh maksim, na katere<br />
v zadn<strong>je</strong>m času prisega levica.<br />
Pri nas se odmiku, če že ne popolni<br />
izgubi stika s politično realnostjo<br />
<strong>in</strong> dejanskimi problemi ljudi pri nagovarjanju<br />
svo<strong>je</strong>ga primarnega volilnega<br />
telesa, levici pridružu<strong>je</strong> oziroma postaja<br />
čedal<strong>je</strong> bolj še večji problem tudi<br />
popolna izguba pravih reprezentantov<br />
resnične levičarske politike. Govorimo<br />
seveda o ljudeh, politikih, ki ta hip pri<br />
nas uradno predstavljajo levico. Sem<br />
lahko šte<strong>je</strong>mo tako premierja Goloba<br />
(57), predsednico republike Pirc Musar<strong>je</strong>vo<br />
(55) <strong>in</strong> ljubljanskega župana<br />
Jankovića (71) kot seveda obe formalni<br />
voditeljici uradno levih parlamentarnih<br />
strank pri nas, Tanjo Fajon (52) <strong>in</strong><br />
Asto Vrečko (39).<br />
KAJ JE SLOVENSKA LEVICA<br />
Kaj imajo ti ljud<strong>je</strong> skupnega z levico,<br />
razen da jo imajo občasno na ustih?<br />
Osnovna def<strong>in</strong>icija levičarja <strong>je</strong>, da živi<br />
od svo<strong>je</strong>ga dela. Bodisi <strong>in</strong>telektualnega<br />
bodisi fizičnega. Uradni voditelji levice<br />
pri nas pa živijo od podedovanih ali nekonkurenčno,<br />
da ne rečemo celo nepošteno,<br />
pridobl<strong>je</strong>nih privilegi<strong>je</strong>v <strong>in</strong> apanaž,<br />
od pomanjkanja dokazov oziroma<br />
nedelovanja pravosodnega sistema ali<br />
drugače povedano, zgolj od tega, da so<br />
kobajagi levičarji <strong>in</strong> s tem naši, ki jim <strong>je</strong><br />
dovol<strong>je</strong>no vse. Biti levičar pri nas že dolgo<br />
ni več stvar političnega prepričanja,<br />
ampak stvar poslovne odločitve.<br />
Kdor meni, da <strong>je</strong> denimo največja<br />
opozicijska stranka SDS bolj leva od uradno<br />
levih strank, ima popolnoma prav.<br />
Politike, ki jih zagovarja SDS, posebej<br />
takrat, ko <strong>je</strong> v opoziciji, če smo malo pikri,<br />
so za običajne ljudi gotovo koristnejše<br />
<strong>in</strong> prijaznejše od teh, ki jih zagovarjajo<br />
antijanša stranke. Dokler bo tako <strong>in</strong><br />
dokler bodo v imenu levice pri nas nastopali<br />
ljud<strong>je</strong>, ki z dejansko levico nimajo<br />
praktično nobene zveze, ampak jo zgolj<br />
izkoriščajo za svo<strong>je</strong> privatne biznise <strong>in</strong><br />
pritlehne cil<strong>je</strong>, bo biti pravi levičar še<br />
naprej težko <strong>in</strong> nič kaj lepo.
Komentar<br />
BOJAN POŽAR,<br />
POZAREPORT.SI<br />
FOTOMONTAŽA<br />
CITRUS<br />
Predsednik vlade Robert Golob<br />
(57), čigar vlada <strong>je</strong> na zadnjih<br />
anketah javnega mnenja dobesedno<br />
zgrmela (na primer:<br />
stavba z Litijske se <strong>je</strong> zrušila na Golobovo<br />
vlado), <strong>je</strong> m<strong>in</strong>uli torek sklical sestanek<br />
s tremi m<strong>in</strong>istrstvi, ki naj bi bila<br />
zanj do konca mandata »ključna«, to so<br />
M<strong>in</strong>istrstvo za f<strong>in</strong>ance, M<strong>in</strong>istrstvo za<br />
zdrav<strong>je</strong> ter M<strong>in</strong>istrstvo za okol<strong>je</strong>, podneb<strong>je</strong><br />
<strong>in</strong> energijo.<br />
POŽAREPORT<br />
GOLOBOV PR prevzemata<br />
Petra Aršič <strong>in</strong> T<strong>in</strong>a Gaber<br />
Po torku pri Golobu: vse poti vodijo do Petre Aršič ali T<strong>in</strong>e Gaber. Vesna Vuković <strong>je</strong> »razkur<strong>je</strong>na«,<br />
Petra Bezjak Cirman pa ogorčena. Povedano drugače, vladne <strong>in</strong> Golobove stike<br />
z javnostjo zdaj prevzemata famozna Aršičeva <strong>in</strong> Golobova zasebna partnerica Gabrova.<br />
19<br />
TINA NA SESTANKU<br />
Pridejo oba m<strong>in</strong>istra, Klemen Boštjančič<br />
(51) <strong>in</strong> Bojan Kumer (49), m<strong>in</strong>istrica<br />
Valent<strong>in</strong>a Prevolnik Rupel (52), vabl<strong>je</strong>n<br />
<strong>je</strong> celoten »piar« (stiki z javnostmi),<br />
vključno z državno sekretarko za strateško<br />
komuniciran<strong>je</strong> v kab<strong>in</strong>etu predsednika<br />
vlade Melito Župevc (45) <strong>in</strong><br />
Uradom vlade za komuniciran<strong>je</strong>, a zraven<br />
<strong>je</strong> tudi T<strong>in</strong>a Gaber (37), Golobova<br />
zasebna partnerica. Na sestanku Golob<br />
modro ugotovi, da komunikacija šepa,<br />
zato morajo po novem vsi ključni vladni<br />
deležniki dajati predloge, ki jih bodo<br />
potem vsaka dva tedna skomunicirali.<br />
Te predloge, kaj vseb<strong>in</strong>sko skomunicirati,<br />
pa mora odobriti Petra Aršič,<br />
svetovalka za odnose z javnostmi, ki<br />
po doslej znanih podatkih s kab<strong>in</strong>etom<br />
predsednika vlade sodelu<strong>je</strong> od 14. septembra<br />
2023, pogodbeno, prek svo<strong>je</strong>ga<br />
statusa samostojne pod<strong>je</strong>tnice. Hkrati<br />
<strong>je</strong> dogovor<strong>je</strong>no, da morajo biti m<strong>in</strong>istri<br />
oziroma m<strong>in</strong>istrice aktivni tudi<br />
na družbenih omrežjih, četudi si tega<br />
morda sami ne želijo.<br />
POZABIL NA VUKOVIĆEVO<br />
Ob tem pa se oglasi T<strong>in</strong>a Gaber, češ da<br />
n<strong>je</strong>j ni jasno, zakaj m<strong>in</strong>istri ne bi želeli<br />
biti aktivni na teh omrežjih. Povedano<br />
drugače, vladni <strong>in</strong> Golobov piar zdaj<br />
prevzemata Petra Aršič <strong>in</strong> T<strong>in</strong>a Gaber.<br />
Viri pravijo, da naj bi bila Petra Bezjak<br />
Cirman, direktorica Ukoma, ob tem<br />
T<strong>in</strong>a Gaber (37) <strong>in</strong> Petra Aršič (44) ne razumeta,<br />
zakaj m<strong>in</strong>istri nočejo komunicirati preko<br />
družbenih omrežij. Giban<strong>je</strong> Svoboda <strong>je</strong> sicer<br />
ena redkih stran na svetu, ki nima svo<strong>je</strong>ga<br />
profila na omrežju X.<br />
ogorčena, najhu<strong>je</strong> pa <strong>je</strong>, da naj bi Golob<br />
»pozabil« povabiti Vesno Vuković (52),<br />
generalno sekretarko Gibanja Svoboda,<br />
ki naj bi bila zato, ker <strong>je</strong> bila nepovabl<strong>je</strong>na,<br />
zdaj »totalno razkur<strong>je</strong>na« (op.<br />
a.: pričujoči zapis <strong>je</strong> nastal po navedbah<br />
naših virov z vlade).<br />
Mimogrede: Petra Aršič, sicer tudi<br />
nekdanja občasna svetovalka bivšega<br />
predsednika republike Boruta Pahorja<br />
(60) <strong>in</strong> kuharske šef<strong>in</strong><strong>je</strong> Ane Roš (51),<br />
naj bi do Goloba prišla prek <strong>med</strong>ijsko<br />
znanih sester Urške <strong>in</strong> Marjane Hlebš<br />
(hčerki pokojnega slikarja V<strong>in</strong>ka Hlebša)<br />
<strong>in</strong> seveda T<strong>in</strong>e Gaber. Golobovi naj<br />
bi jo plačevali skozi transakcijske račune<br />
Gibanja Svoboda, zato aplikacija<br />
Erar tudi ne zazna <strong>in</strong> ne prikaže prav<br />
nobenih f<strong>in</strong>ančnih transakcij <strong>med</strong><br />
kab<strong>in</strong>etom predsednika vlade <strong>in</strong> n<strong>je</strong>nim<br />
»espe<strong>je</strong>m« (Poslovno svetovan<strong>je</strong><br />
<strong>in</strong> odnosi z javnostmi, Petra Aršič, s.<br />
p., Ljubljana).<br />
<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
20 AKTUALNO<br />
Zbrani kmet<strong>je</strong> so prepričani, da <strong>je</strong> v Sloveniji že tako premalo kmetijskih površ<strong>in</strong>, zato <strong>je</strong> pomembno, da jih varu<strong>je</strong>mo <strong>in</strong> skrbimo za prehransko varnost.<br />
MARTIN NAHTIGAL<br />
OBČINA<br />
SLOVENJ GRADEC<br />
NOVI KMEČKI PROTESTI<br />
zaradi nevzdržnih<br />
pogo<strong>je</strong>v kmetovanja<br />
Kmet<strong>je</strong> so na valent<strong>in</strong>ovo ponovno protestirali. Kolone traktor<strong>je</strong>v <strong>je</strong> bilo mogoče opaziti<br />
po Gorenjskem <strong>in</strong> Šta<strong>je</strong>rskem. Kmet<strong>je</strong> v Celju so se zbrali pred stavbo Direkci<strong>je</strong> za<br />
vode, saj protestirajo proti gradnji suhih zadrževalnikov na kmetijski zemlji. V Kranju<br />
<strong>je</strong> preko 100 traktor<strong>je</strong>v povzročilo prometni kaos. Povod tega protesta naj bi bil, da<br />
so kmetom čez noč preprečili dostop do določenih parcel.<br />
Predstavniške organizaci<strong>je</strong> kmetov so bile sicer po prvem sestanku z<br />
m<strong>in</strong>istrico Čalušićevo (36) pozitivno naravnane.<br />
Tako so kmet<strong>je</strong> protestirali v Slovenj Gradcu.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
AKTUALNO<br />
21<br />
Kmet<strong>je</strong> z območja Slovenj Gradca<br />
so se zbrali pred slovenjgraškim<br />
mlad<strong>in</strong>skim kulturnim<br />
centrom, k<strong>je</strong>r <strong>je</strong> bilo srečan<strong>je</strong><br />
m<strong>in</strong>istra za naravne vire <strong>in</strong> prostor<br />
Jožeta Novaka <strong>in</strong> sodelavcev z župani.<br />
Vodstvo M<strong>in</strong>istrstva za naravne vire<br />
<strong>in</strong> prostor <strong>in</strong> predstavniki Direkci<strong>je</strong> RS<br />
za vode so bili namreč na delovnem<br />
obisku na Koroškem. V okviru obiska<br />
so županom <strong>med</strong> drugim predstavili<br />
predlog programa del javne službe za<br />
leti 2024 <strong>in</strong> 2025 ter predlog sanacij <strong>in</strong><br />
<strong>in</strong>vesticij v letih 2024 <strong>in</strong> 2025. Obč<strong>in</strong>e<br />
so pri tem pozvali, da podajo svo<strong>je</strong> pripombe<br />
<strong>in</strong> predloge.<br />
PROTI SUHIM<br />
ZADRŽEVALNIKOM<br />
Kmet<strong>je</strong> so se zgodaj zjutraj zbrali pred<br />
stavbo Direkci<strong>je</strong> RS za vode v Celju.<br />
Zahtevali so ustavitev vseh postopkov<br />
za izgradnjo suhih zadrževalnikov v<br />
Šentjurju, Šoštanju, Spodnji Sav<strong>in</strong>jski<br />
dol<strong>in</strong>i <strong>in</strong> v Slovenj Gradcu. Kot so zatrdili,<br />
ne nasprotu<strong>je</strong>jo protipoplavnim<br />
ukrepom, a menijo, da bi se jih dalo<br />
izvesti drugače. Predvsem cene<strong>je</strong> <strong>in</strong><br />
tako, da bi izgubili manj kmetijskih zemljišč.<br />
Zahtevajo umik hitrih razlastitev<br />
ter sestanek s kmetijsko m<strong>in</strong>istrico<br />
Matejo Čalušić <strong>in</strong> m<strong>in</strong>istrom za naravne<br />
vire Jožetom Novakom.<br />
Zbrani kmet<strong>je</strong> so prepričani, da <strong>je</strong><br />
v Sloveniji že tako premalo kmetijskih<br />
površ<strong>in</strong>, zato <strong>je</strong> pomembno, da jih varu<strong>je</strong>mo<br />
<strong>in</strong> skrbimo za prehransko varnost.<br />
Kmet iz Šentjurja, Žiga Jenšterle,<br />
<strong>je</strong> za N1 povedal, da želijo sestanek z<br />
direkcijo. »Direkcija <strong>je</strong> tista, ki naj bi na<br />
naših zemljiščih gradila suhe zadrževalnike.<br />
Obč<strong>in</strong>e so te pro<strong>je</strong>kte začele, a<br />
<strong>je</strong> komunikacija z njimi katastrofalno<br />
slaba. Z nami ne želijo komunicirati,<br />
ignorirajo nas. Zato smo se danes<br />
zbrali z vseh koncev Sloveni<strong>je</strong>, da povemo<br />
svo<strong>je</strong> zahteve,« <strong>je</strong> povedal.<br />
Pojasnil <strong>je</strong>, da <strong>je</strong> na Celjskem že<br />
zgra<strong>je</strong>nih nekaj zadrževalnikov. »Na<br />
teh površ<strong>in</strong>ah <strong>je</strong> po pričevanjih kmetov<br />
kmetovan<strong>je</strong> nemogoče,« <strong>je</strong> pojasnil<br />
Jenšterle. Lani so bili suhi zadrževalniki<br />
poplavl<strong>je</strong>ni petkrat, pod vodo <strong>je</strong><br />
bila tudi koruza. »Zemlja <strong>je</strong> neprimerna<br />
za go<strong>je</strong>n<strong>je</strong> hrane.«<br />
MINISTRA RAZUMEVAJOČE<br />
Na jutran<strong>je</strong> dogajan<strong>je</strong> v Celju se <strong>je</strong> ob<br />
robu delovnega obiska na Koroškem<br />
odzval m<strong>in</strong>ister za naravne vire <strong>in</strong><br />
prostor Jože Novak. Povedal <strong>je</strong>, da razume<br />
stisko kmetov, ob tem pa poudaril,<br />
da so načrti zato, da pride do premisleka<br />
<strong>in</strong> konsenza, preden se začne graditi.<br />
»Razumem stisko različnih akter<strong>je</strong>v<br />
na tem delu, tudi kmetov, ampak ene<br />
stvari se bomo morali v družbi počasi<br />
zavedati. Ni enostranskih posegov,« <strong>je</strong><br />
dejal m<strong>in</strong>ister. Dodal <strong>je</strong>, da četudi so<br />
kolegi morda včasih rekli »takole bo«<br />
<strong>in</strong> se niso z nobenim pogovarjali, to ni<br />
bilo prav. V tem smislu, kot <strong>je</strong> dejal, da<strong>je</strong><br />
kmetom prav. S kmeti se <strong>je</strong> nato sestal<br />
dva dni kasne<strong>je</strong>.<br />
V sporočilu za javnost Kmetijsko<br />
gozdarske zbornice Sloveni<strong>je</strong> <strong>je</strong> bilo<br />
po prvem sestanku z novo m<strong>in</strong>istrico<br />
za kmetijstvo zapisano nasledn<strong>je</strong>: »M<strong>in</strong>istrica<br />
za kmetijstvo <strong>je</strong> zagotovila, da<br />
<strong>je</strong> n<strong>je</strong>no stališče, da <strong>je</strong> treba kmetijska<br />
zemljišča zaščititi, zato bo kmetijsko<br />
m<strong>in</strong>istrstvo v celotno fazo umeščanja<br />
vključeno. Do sestanka s pristojnim<br />
m<strong>in</strong>istrom g. Novakom <strong>je</strong> zato treba<br />
tudi v sodelovanju s kmetijskimi organizacijami<br />
pripraviti vsa izhodišča.«<br />
KMETJE NEZADOVOLJNI<br />
Kmet<strong>je</strong> so se zbrali tudi po Gorenjski,<br />
k<strong>je</strong>r so opozarjali na pomembnost samooskrbe<br />
<strong>in</strong> vedno slabše pogo<strong>je</strong> za<br />
kmetovan<strong>je</strong>. Po naših <strong>in</strong>formacijah se<br />
bo v prihodnjih tednih zvrstila še vrsta<br />
samoorganiziranih protestov, saj <strong>je</strong><br />
vzduš<strong>je</strong> <strong>med</strong> kmeti polno razočaranja.<br />
Poleg vedno več<strong>je</strong> birokraci<strong>je</strong> <strong>in</strong> slabših<br />
pogo<strong>je</strong>v <strong>je</strong> eden iz<strong>med</strong> elementov nezadovoljstva<br />
tudi zamuda z izplačili določenih<br />
subvencij.<br />
Predstavniške organizaci<strong>je</strong> so bile<br />
sicer po prvem sestanku z m<strong>in</strong>istrico<br />
Čalušićevo pozitivno naravnane. V<br />
sporočilu za javnost <strong>je</strong> M<strong>in</strong>istrstvo za<br />
kmetijstvo zapisalo nasledn<strong>je</strong>: »Predstavnikom<br />
KGZS <strong>in</strong> SKS se <strong>je</strong> m<strong>in</strong>istrica<br />
zahvalila za dosedan<strong>je</strong> aktivnosti ter<br />
naznanila redna srečanja, na katerih<br />
se bodo sproti reševala odprta vprašanja.<br />
Tako predstavniki KGZS kot SKS<br />
so poudarili, da <strong>je</strong> teren pripravl<strong>je</strong>n še<br />
naprej aktivno sodelovati, predvsem<br />
pa pozdravljajo naznanitev rednih srečanj.<br />
Prisotni so delili mnen<strong>je</strong>, da sta<br />
tvorno sodelovan<strong>je</strong> <strong>in</strong> konstruktivni<br />
dialog ključnega pomena ob vseh izzivih,<br />
ki čakajo resor.«<br />
ODZIV SINDIKATA KMETOV<br />
V sporočilu za javnost <strong>je</strong> S<strong>in</strong>dikat<br />
kmetov Sloveni<strong>je</strong> zapisal nasledn<strong>je</strong>:<br />
»V zadnjih dneh <strong>in</strong> tednih vidimo,<br />
da nezadovoljstvo slovenskih kmetov<br />
narašča. Protesti kmetov, ki se<br />
odvijajo po številnih državah Evropske<br />
uni<strong>je</strong>, so spodbudili proteste<br />
posameznih skup<strong>in</strong> kmetov po različnih<br />
krajih Sloveni<strong>je</strong>. Kot rečeno,<br />
razumemo nezadovoljstvo, ki ga<br />
marsikdo čuti, pa vendar moramo<br />
pogledati na vse skupaj tudi iz malce<br />
širše perspektive.« Obenem pa <strong>je</strong><br />
očitno, da stanovske organizaci<strong>je</strong> samoorganiziran<strong>je</strong><br />
<strong>in</strong> izražan<strong>je</strong> nezadovoljstva<br />
kmetov skrbi. Tako <strong>je</strong> SKS<br />
opozoril kmete, da sedaj ni čas za<br />
razkol, temveč <strong>je</strong> čas za to, da stopijo<br />
skupaj <strong>in</strong> usmerijo moči v čim prejšn<strong>je</strong><br />
zaključevan<strong>je</strong> pogajanj <strong>in</strong> dosegan<strong>je</strong><br />
uresničitve naših stavkovnih<br />
zahtev. »Težko <strong>in</strong> naporno delo <strong>je</strong> še<br />
pred nami <strong>in</strong> če ne bomo enotni <strong>in</strong><br />
združeni ter se bomo namesto tega<br />
ukvarjali s stvarmi, ki se ne tičejo<br />
pogajanj <strong>in</strong> naših stavkovnih zahtev,<br />
nam grozi neuspeh, ki se bo boleče<br />
zarezal v delovan<strong>je</strong> vseh kmetov,« so<br />
še zapisali v s<strong>in</strong>dikatu.<br />
<br />
Poleg vedno več<strong>je</strong><br />
birokraci<strong>je</strong> <strong>in</strong> slabših<br />
pogo<strong>je</strong>v <strong>je</strong> eden iz<strong>med</strong><br />
elementov nezadovoljstva<br />
tudi zamuda z izplačili<br />
določenih subvencij.
22 AKTUALNO<br />
MARTIN NAHTIGAL<br />
ARHIV DOMOVINE<br />
Komentar<br />
Prava etiketa kmečkih<br />
protestov <strong>in</strong> začarani krog<br />
»APOLITIČNOSTI«<br />
V slabem letu od prvega več<strong>je</strong>ga kmečka protesta <strong>je</strong> spremljan<strong>je</strong> tega dela slovenskega<br />
življa <strong>in</strong> problematike dala skupno rdečo nit: kmečki predstavniki, pobudniki,<br />
terenski organizatorji ali samo dobrovoljni prostovoljci imajo v sebi še vedno strah<br />
pred oblastjo ter pred lastno politično emancipacijo. Pri tem <strong>je</strong> sicer pomembno ločiti<br />
kmečko od podeželskega. Ločnica <strong>je</strong> lahko težavna, vendar bo v prihodn<strong>je</strong> ključna.<br />
Strah pred oblastjo <strong>je</strong> nekaj, kar <strong>je</strong> morda bolj vidno pri<br />
starejših generacijah, ki se še spom<strong>in</strong>jajo druž<strong>in</strong>skih<br />
zgodb druge svetovne vojne <strong>in</strong> po n<strong>je</strong>j. Časi, ki so bili<br />
za svobodno kmečko pobudo smrt. V prenesenem <strong>in</strong><br />
realnem pomenu. Sistem, ki <strong>je</strong> temeljil na državnem razdel<strong>je</strong>vanju<br />
<strong>in</strong> prisili namreč ne tolerira sloja, ki ga zaznamu<strong>je</strong><br />
prehranska neodvisnost <strong>in</strong> ekonomska moč.<br />
STRUP APOLITIČNOSTI<br />
Strup, ki <strong>je</strong> ubijal te generaci<strong>je</strong>, pa se <strong>je</strong>, tako kot marsik<strong>je</strong> drug<strong>je</strong><br />
na različnih področjih družbenega delovanja po osamosvojitvi,<br />
razširil tudi na novejše generaci<strong>je</strong> <strong>in</strong> se zamaskiran<br />
pojavil v t. i. »apolitičnosti«. Tako kot naj bi kristjani ostali<br />
v zakristijah, ko pride do političnega udejstvovanja, naj bi<br />
kmet<strong>je</strong> ostali za svojimi traktorji ter se borili le v »dovol<strong>je</strong>nih«<br />
okvirjih. Mantra, ki se kaže v slabi politični izobraženosti<br />
mladih generacij širom tradicionalno konservativnih poklicev<br />
<strong>in</strong> tudi druž<strong>in</strong>.<br />
Politika. SSKJ pravi, da <strong>je</strong> »urejan<strong>je</strong> družbenih razmer, odločan<strong>je</strong><br />
o njih s pomočjo države <strong>in</strong> n<strong>je</strong>nih organov«. Vendar<br />
se pri tem postavi vprašan<strong>je</strong>, za urejanja katerih družbenih<br />
razmer gre <strong>in</strong> s kakšnim končnim cil<strong>je</strong>m. Ker zaradi <strong>in</strong>teresa<br />
<strong>in</strong> manipulaci<strong>je</strong> leve tranzici<strong>je</strong> ni zavedanja, da morata s<strong>in</strong>dikalni<br />
boj <strong>in</strong> urejan<strong>je</strong> razmer presegati parcialno bo<strong>je</strong>van<strong>je</strong><br />
za točke, subvenci<strong>je</strong>, usluge ter spreglede. V svo<strong>je</strong>m <strong>je</strong>dru namreč<br />
predstavljata boj za spre<strong>je</strong>ta načela, ki naj bi jih v demokratični<br />
družbi odzvanjali praktični odloki.<br />
Apolitičnost <strong>je</strong> v sodobni Sloveniji v resnici prevečkrat<br />
tenka koprena, ki omogoča laž<strong>je</strong> delovan<strong>je</strong> ideologov leve<br />
provenience, saj izvor njihovega porekla, proizvajalec <strong>in</strong><br />
Sistem, ki <strong>je</strong> temeljil na državnem<br />
razdel<strong>je</strong>vanju <strong>in</strong> prisili, ne tolerira sloja,<br />
ki ga zaznamu<strong>je</strong> prehranska neodvisnost<br />
<strong>in</strong> ekonomska moč.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
AKTUALNO<br />
23<br />
jasno etiketiran<strong>je</strong> ostajajo nejasni, dokler se ne razkr<strong>in</strong>kajo<br />
v parcialnih ciljih, ki jih zasledu<strong>je</strong>jo. Eden iz<strong>med</strong> sodobnih<br />
kmečkih cil<strong>je</strong>v pa <strong>je</strong> ravno jasno etiketiran<strong>je</strong>. Zato bi si tega<br />
morali želeti povsod, ne samo pri <strong>med</strong>u. Hkrati pa apolitičnost<br />
prizadevanja za načela razvodeni na prej omen<strong>je</strong>ne parcialne<br />
cil<strong>je</strong>, ki omogočijo, da strup v obliki »sosedove crkn<strong>je</strong>ne<br />
krave« onemogoča jasen <strong>in</strong> načelen nastop, od katerega<br />
bodo enkrat imeli več eni <strong>in</strong> drugič drugi.<br />
EKONOMSKI VIDIK<br />
Z ekonomskega vidika kmet<strong>je</strong> delu<strong>je</strong>jo v sektorju, ki <strong>je</strong> po<br />
naravi stvari nenaklon<strong>je</strong>n tveganju. Kmetijstvo <strong>je</strong> podvrženo<br />
spremenljivkam, na katere človek nima vpliva, kot<br />
so vremenski vzorci, škodljivci <strong>in</strong> tržna nihanja. Konservativne<br />
politike pogosto poudarjajo stabilnost, lastn<strong>in</strong>ske<br />
pravice <strong>in</strong> m<strong>in</strong>imalno vmešavan<strong>je</strong> države – načela, ki so v<br />
skladu s potrebo kmetov po predvidljivosti <strong>in</strong> samostojnosti<br />
pri upravljanju zemljišč <strong>in</strong> proizvodov. Davčne politike, ki so<br />
naklon<strong>je</strong>ne kapitalskim naložbam <strong>in</strong> lastništvu zemljišč, se<br />
odzivajo na kmetijsko skupnost, ki pogosto meni, da so ta<br />
sredstva bistvena za preživet<strong>je</strong> <strong>in</strong> dedišč<strong>in</strong>o.<br />
Poleg tega konservativna politika tradicionalno podpira<br />
načela prostega trga <strong>in</strong> se zavzema za manj predpisov. Za<br />
kmete, ki se soočajo z zapletenostjo domačih <strong>in</strong> <strong>med</strong>narodnih<br />
trgov, <strong>je</strong> lahko politično stališče, ki obljublja zmanjšan<strong>je</strong> birokratskih<br />
ovir, privlačno. Možnost poenostavl<strong>je</strong>nih postopkov<br />
za izvoz blaga s politikami, ki da<strong>je</strong>jo prednost domačim proizvodom<br />
pred tujimi, se lahko šte<strong>je</strong> kot neposredno koristna<br />
za kmetijski sektor.<br />
TRADICIONALNE VREDNOTE<br />
V kulturnem smislu so kmečke skupnosti nagn<strong>je</strong>ne k ohranjanju<br />
tradicionalnih vrednot, ki se pogosto odražajo v konservativizmu.<br />
Ohranjan<strong>je</strong> druž<strong>in</strong>e, skupnosti, vere <strong>in</strong> dedišč<strong>in</strong>e<br />
ima pomembno vlogo v živl<strong>je</strong>nju na podeželju, k<strong>je</strong>r so kmeti<strong>je</strong><br />
pogosto v druž<strong>in</strong>ski lasti <strong>in</strong> se prenašajo iz roda v rod. Konservativna<br />
politika s poudarkom na tradicionalnih družbenih<br />
strukturah <strong>in</strong> nasprotovanju hitrim družbenim spremembam<br />
se u<strong>je</strong>ma s temi vrednotami. Počasen <strong>in</strong> sezonski<br />
ritem kmečkega živl<strong>je</strong>nja <strong>je</strong> v ostrem nasprotju s hitro sprem<strong>in</strong>jajočimi<br />
se, pogosto uničujočimi silami modernizaci<strong>je</strong> <strong>in</strong><br />
globalizaci<strong>je</strong>, zato so konservativni pozivi k ohranitvi statusa<br />
»quo« še posebej odmevni.<br />
Poleg tega narava kmečkega dela, ki zahteva globoko razumevan<strong>je</strong><br />
<strong>in</strong> povezanost z zemljo, spodbuja občutek upravljanja<br />
<strong>in</strong> samostojnosti. Ta načela so osredn<strong>je</strong>ga pomena za konservativno<br />
miselnost, ki ceni odgovornost posameznika <strong>in</strong> čim<br />
Posnetek zalsona<br />
Bolgarski poslanec Andrej Kovačev (56) ugotavlja, da ima naša vlada<br />
nostalgijo do titoizma.<br />
manjšo odvisnost od državnega posredovanja. Kmečki etos<br />
trdega dela, samozadostnosti <strong>in</strong> neposredne povezanosti z<br />
lastnim preživet<strong>je</strong>m se u<strong>je</strong>ma s konservativnim skepticizmom<br />
do programov socialnega varstva <strong>in</strong> močne centralne vlade.<br />
RAZLIČNOST MED KMETI<br />
Vendar <strong>je</strong> ključnega pomena, da se zavedamo raznolikosti<br />
znotraj kmetijske skupnosti <strong>in</strong> sprem<strong>in</strong>jajoče se narave kmetijskih<br />
izzivov. Okoljska vprašanja, sprem<strong>in</strong>jajoče se zahteve<br />
trga <strong>in</strong> tehnološki napredek spodbujajo nekatere v sektorju,<br />
da se zavzemajo za naprednejše politike na področju trajnosti,<br />
podnebnih sprememb <strong>in</strong> podpore <strong>in</strong>ovacijam. Vse to <strong>je</strong> tretja<br />
iteracija manipulaci<strong>je</strong> apolitičnosti, ki prepriču<strong>je</strong> kmete,<br />
da so postali <strong>med</strong> seboj preveč različni, da bi jih lahko družila<br />
enaka načela. V to pa najbolj uč<strong>in</strong>kovito posega prisel<strong>je</strong>ni<br />
meščan ali vedno številčnejši zaposleni v storitvah, ki bivajo<br />
<strong>med</strong> kmetijami – to so podeželani.<br />
Pri vsem tem se morajo kmet<strong>je</strong> čim hitre<strong>je</strong> otresti svo<strong>je</strong><br />
mani<strong>je</strong> »apolitičnosti« <strong>in</strong> se čim prej začeti zavedati, da bo<br />
etikete na kozarcih, steklenicah itd., ki hkrati predstavljajo<br />
n<strong>je</strong>gov ponos <strong>in</strong> zaščito, kmet lahko zahteval ter ubranil<br />
samo, če se ne bo branil etikete tudi na svo<strong>je</strong>m čelu. Etiketa<br />
<strong>je</strong> problem samo, če ne veš, zakaj si jo dobil, ali pa <strong>je</strong> ne znaš<br />
zagovarjati. Etiketa <strong>je</strong> samo element zastraševanja, pa naj bo<br />
to <strong>med</strong> nov<strong>in</strong>arji, politiki ali kmeti.<br />
<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
24 EVROPA<br />
PETER MERŠE<br />
Evroposlanci ostro nad<br />
slovensko vlado zaradi<br />
nespoštovanja žrtev<br />
KOMUNIZMA<br />
Evropski parlament <strong>je</strong> obravnaval Peticijo za pravico do pokopa <strong>in</strong> spoštljivega spom<strong>in</strong>a<br />
na žrtve povojnih komunističnih pobo<strong>je</strong>v v Sloveniji. Evroposlanci različnih evropskih<br />
skup<strong>in</strong> so jasno obsodili ravnan<strong>je</strong> slovenske vlade, ki zanika spom<strong>in</strong> na komunistične<br />
žrtve, <strong>in</strong> jo pozvali, da vrne dan spom<strong>in</strong>a na žrtve komunističnega nasilja. Slovenski<br />
parlament so pozvali k ratifikaciji Resoluci<strong>je</strong> o evropski zavesti <strong>in</strong> totalitarizmu.<br />
Prvopodpisani Mitja Ferenc (63)<br />
se <strong>je</strong> s solzami v očeh evropskim<br />
poslancem zahvalil za pozornost<br />
<strong>in</strong> resnost, s katero so se<br />
lotili nespre<strong>je</strong>mljivega ravnanja slovenskih<br />
oblasti v odnosu do žrtev komunističnega<br />
režima.<br />
Peticijo <strong>je</strong> skup<strong>in</strong>a državljanov s<br />
prvopodpisanim Ferencem vložila ob<br />
podpori poslanke Romane Tomc po<br />
odločitvi vlade Roberta Goloba, da kar<br />
sredi slovesnosti v spom<strong>in</strong> na žrtve komunističnega<br />
nasilja ta dan spom<strong>in</strong>a<br />
uk<strong>in</strong>e. Slovesnost <strong>je</strong> na predvečer praznika,<br />
16. maja lani, potekala na Trgu republike<br />
v Ljubljani.<br />
Peticijo sta podprla še Franc Bogovič<br />
(SLS) <strong>in</strong> Milan Zver (SDS). Ljudmila<br />
Novak (NSi) <strong>in</strong> leva polovica slovenskih<br />
evroposlancev petici<strong>je</strong> niso podprli.<br />
Ko <strong>je</strong> zaradi povsem nepovezane<br />
zgodbe okoli Kataloni<strong>je</strong> <strong>in</strong> uporabe <strong>je</strong>zikov<br />
v tamkajšn<strong>je</strong>m izobraževalnem<br />
sistemu že grozilo, da zaradi spora <strong>med</strong><br />
poslanci ne bo potr<strong>je</strong>n dnevni red se<strong>je</strong>,<br />
se <strong>je</strong> vse izteklo dobro <strong>in</strong> do besede <strong>je</strong><br />
prišel tudi zgodov<strong>in</strong>ar <strong>in</strong> profesor dr.<br />
Mitja Ferenc, ki <strong>je</strong> predstavil slovensko<br />
peticijo za pravico do pokopa <strong>in</strong><br />
spoštljivega spom<strong>in</strong>a na žrtve povojnih<br />
komunističnih pobo<strong>je</strong>v v Sloveniji.<br />
POZIV<br />
SLOVENSKIM OBLASTEM<br />
Glede na to, da slovenska vlada žrtev<br />
komunističnega nasilja ne spoštu<strong>je</strong>, še<br />
več, umrlim ne dovoli niti pravice do<br />
svo<strong>je</strong>ga groba, mrliškega lista <strong>in</strong> dobrega<br />
imena, so podpisniki petici<strong>je</strong> pričakovali,<br />
da bodo spoštovan<strong>je</strong> pre<strong>je</strong>li vsaj<br />
od Evropskega parlamenta, <strong>in</strong>stituci<strong>je</strong>,<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
ki <strong>je</strong> že leta 2009 jasno obsodila vse tri<br />
totalitarne režime 20. stoletja, tako fašizem<br />
<strong>in</strong> nacizem kot tudi komunizem.<br />
Resoluci<strong>je</strong> o evropski zavesti sicer slovenski<br />
parlament še ni ratificiral.<br />
Dobili so več kot to. Evropski poslanci<br />
so žrtvam ne le priznali pravico do<br />
spom<strong>in</strong>a <strong>in</strong> obsodil vse tri totalitarne<br />
režime. Na slovensko vlado bodo naslovili<br />
tudi pismo, v katerem jo bodo pozvali,<br />
da vrne dan spom<strong>in</strong>a na žrtve komunističnega<br />
nasilja na slovenski koledar.<br />
Dr. Ferenc <strong>je</strong> po obravnavi priznal,<br />
da ni pričakoval tolikšne podpore: »Lahko<br />
bi se izgovarjali, da se Evropa že spom<strong>in</strong>ja<br />
vseh žrtev totalitarnih režimov.«<br />
Gre za 23. avgust, obletnico sporazuma<br />
<strong>med</strong> nacistično Nemčijo <strong>in</strong> Sov<strong>je</strong>tsko<br />
zvezo, ki <strong>je</strong> omogočil začetek 2. svetovne<br />
vojne. »Začutil sem, da so razumeli<br />
problematiko v Sloveniji,« še pove Ferenc<br />
<strong>in</strong> doda, da <strong>je</strong> sklep, da Slovenijo<br />
pozovejo, da ponovno vrne dan spom<strong>in</strong>a<br />
na žrtve komunističnega nasilja, več,<br />
kot se <strong>je</strong> nadejal s to peticijo. »Očitno so<br />
se zgodbe žrtev <strong>in</strong> dejstvo, da se jih ne<br />
smemo spom<strong>in</strong>jati, dotaknile evropskih<br />
poslancev, da so šli globl<strong>je</strong>.«<br />
V predstavitvi <strong>je</strong> Ferenc ob fotografijah<br />
iz Hude Jame <strong>in</strong> drugih grobišč<br />
poudaril, da <strong>je</strong> resnica za spom<strong>in</strong> <strong>in</strong><br />
spravo nepogrešljiva <strong>in</strong> da <strong>je</strong> bilo v Sloveniji<br />
brez sodbe ubitih več deset tisoč<br />
pripadnikov različnih narodov, tudi<br />
približno 15.000 Slovencev, katerih<br />
grobišča so načrtno ostala zamolčana,<br />
dosti bol<strong>je</strong> pa ni niti pod demokratičnim<br />
režimom, ki vlada zadnjih 33 let.<br />
Sorodniki so še vedno omalovaževani s<br />
strani <strong>med</strong>i<strong>je</strong>v <strong>in</strong> oblasti, ki goji pozitiven<br />
odnos do komunizma.<br />
Posebej <strong>je</strong> izpostavil pereč problem<br />
pokopa posmrtnih ostankov vsaj 3.403<br />
žrtev izkopanih iz brezna pod Macesnovo<br />
gorico, katerim se pokop prepreču<strong>je</strong><br />
z različnimi izgovori.<br />
DALEČ OD SPRAVE<br />
V svo<strong>je</strong>m nagovoru <strong>je</strong> slovenska evroposlanka<br />
Romana Tomc povedala: »Tisoči<br />
iščejo mir, mnogi otroci ne bodo<br />
nikoli izvedeli, k<strong>je</strong> ležijo starši.« Spomnila<br />
<strong>je</strong> na to, da <strong>je</strong> bilo nare<strong>je</strong>nih mnogo<br />
korakov, a smo še daleč od sprave.<br />
Uk<strong>in</strong>itev dneva spom<strong>in</strong>a <strong>je</strong> ocenila kot<br />
zavržno dejan<strong>je</strong> aktualne vlade <strong>in</strong> povedala:<br />
»Želijo za vsako ceno prikriti<br />
zloč<strong>in</strong>e <strong>in</strong> zloč<strong>in</strong>ce. Ali gre za odsotnost<br />
empati<strong>je</strong> tistega, ki mu za trpl<strong>je</strong>n<strong>je</strong> drugih<br />
ni mar <strong>in</strong> tepta dostojanstvo. Ali za<br />
revanšizem do prejšn<strong>je</strong> vlade. Zavržno<br />
dejan<strong>je</strong> <strong>je</strong> vse našteto. To <strong>je</strong> dejan<strong>je</strong> slabičev,<br />
ki skušajo utišati, česar se utišati<br />
ne da. Resnice ni mogoče utišati.« Odbor<br />
naj pozove vlado, da odpravi svoj<br />
sklep <strong>in</strong> vzpostavi 17. maj kot dan spom<strong>in</strong>a<br />
ter pozove Državni zbor, da ratificira<br />
resolucijo o evropski zavesti, <strong>je</strong> še<br />
dejala Tomčeva.<br />
KOMUNIZEM JE<br />
ZLA IDEOLOGIJA<br />
»Prejšnja vlada <strong>je</strong> v opom<strong>in</strong>, da se kaj<br />
takšnega ne bi ponovilo, določila 17.<br />
maj za dan spom<strong>in</strong>a. Na predvečer dneva<br />
spom<strong>in</strong>a, ko so se na slovesnosti že<br />
zbrali svojci žrtev, pa <strong>je</strong> nova vlada dan<br />
uk<strong>in</strong>ila. Vlada noče slišati boleč<strong>in</strong>e <strong>in</strong><br />
nezacel<strong>je</strong>nih ran državljanov,« <strong>je</strong> povedal<br />
Ferenc. Tako poslanci kot evropska<br />
komisija so poudarili pomen ohranjanja<br />
spom<strong>in</strong>a tudi 35 let po padcu berl<strong>in</strong>ske-
EVROPA<br />
25<br />
ga zidu. Nemški evroposlanec Peter Jahr<br />
(EPP) <strong>je</strong> v razpravi poudaril, da »kdor ne<br />
pozna zgodov<strong>in</strong>e, ne more oblikovati<br />
svo<strong>je</strong> prihodnosti [...] Kar izvaja slovenska<br />
vlada, ni vredno demokraci<strong>je</strong>.«<br />
Ostri so bili tudi v vrstah socialistov.<br />
Španska evroposlanka Crist<strong>in</strong>a Maester<br />
Mart<strong>in</strong> de Almagro <strong>je</strong> poudarila pomen<br />
obeležitve vseh žrtev totalitarnih režimov.<br />
»To <strong>je</strong> pristojnost nacionalnih parlamentov.<br />
Mislim, da <strong>je</strong> pomembno pritisniti<br />
na nacionalni parlament, da to<br />
sprejme,« <strong>je</strong> zaključila svojo razpravo.<br />
Bolgarski poslanec Andrej Kovačev<br />
pa <strong>je</strong> poudaril, da <strong>je</strong> pomembno prepoznati<br />
zloč<strong>in</strong>e vseh totalitarnih režimov.<br />
»Čeprav <strong>je</strong> Tito imel razkol s Stal<strong>in</strong>om, <strong>je</strong><br />
vseeno imel tiranski režim, odgovoren<br />
za tisoče žrtev. Stališče slovenske vlade<br />
<strong>je</strong> vredno obsodbe.« Kovačev ugotavlja,<br />
da ima naša vlada nostalgijo do titoizma,<br />
kar pa bi moral biti v Evropi resen<br />
problem, da nismo zmogli premostiti te<br />
dedišč<strong>in</strong>e preteklosti, kar še posebej velja<br />
za države nekdan<strong>je</strong> Jugoslavi<strong>je</strong>.<br />
Povedal <strong>je</strong> tudi, da ima tudi Bolgarija<br />
svoj dan spom<strong>in</strong>a na žrtve komunizma.<br />
»Komunizem <strong>je</strong> zla ideologija, ki <strong>je</strong><br />
povzročila veliko zla. Dobrega komunizma<br />
ni.«<br />
Kdor ne pozna zgodov<strong>in</strong>e,<br />
ne more oblikovati svo<strong>je</strong><br />
prihodnosti.<br />
Ed<strong>in</strong>a, ki ni povsem razumela dogajanja,<br />
<strong>je</strong> bila danska poslanka Zelenih<br />
Aukenova, ki <strong>je</strong> do petici<strong>je</strong> kritična, češ<br />
da <strong>je</strong> treba žrtve vseh treh totalitarizmov<br />
obravnavati enako, kar kaže, da<br />
predvsem skrajna levica na zahodu<br />
Evrope sploh ne razume, kakšen <strong>je</strong> odnos<br />
do različnih žrtev v Sloveniji. Odgovor<br />
pa <strong>je</strong> dobila v komentarju španskega<br />
evroposlanca Antonia Lopeza-Istruiza<br />
Whita, ki se <strong>je</strong> vprašal, kako so mogoči<br />
tak odnos <strong>in</strong> taka dejanja nacionalne<br />
vlade v 21. stoletju.<br />
NOVAKOVA PROTI PETICIJI<br />
Petici<strong>je</strong> pričakovano niso podprli levi<br />
slovenski evroposlanci. Tako <strong>je</strong> Matjaž<br />
Nemec (SD) za STA komentiral, da<br />
SDS preko Evropske ljudske stranke v<br />
Evropski parlament vnaša ideološke,<br />
notran<strong>je</strong>politične vseb<strong>in</strong>e z namenom<br />
ustvarjanja razdvajanj <strong>in</strong> spodbujanja<br />
populističnih manevrov.<br />
Ljudmila Novak pa <strong>je</strong> za STA dejala,<br />
da obžalu<strong>je</strong>, da <strong>je</strong> bila tema uvrščena na<br />
dnevni red odbora za petici<strong>je</strong>, češ da <strong>je</strong><br />
problem pobo<strong>je</strong>v, pokopa <strong>in</strong> spom<strong>in</strong>a<br />
na slovenske povojne <strong>in</strong> <strong>med</strong>vojne žrtve<br />
problem, ki bi ga morali najprej z vsem<br />
spoštovan<strong>je</strong>m do žrtev reševati v Sloveniji,<br />
<strong>in</strong> ne na evropski ravni.<br />
Na drugi strani pa <strong>je</strong> Franc Bogovič<br />
vesel, da <strong>je</strong> peticija prišla na dnevni<br />
red <strong>in</strong> bila deležna takšne podpore.<br />
»Zame <strong>je</strong> povsem nerazumljivo, da <strong>je</strong><br />
bil dan spom<strong>in</strong>a uk<strong>in</strong><strong>je</strong>n, zato <strong>je</strong> prav,<br />
da na to potezo vlade, ki <strong>je</strong> v nasprotju z<br />
vrednotami EU, opozorimo <strong>in</strong> jo obravnavamo<br />
v Evropskem parlamentu,« <strong>je</strong><br />
povedal za STA.<br />
<br />
»Očitno so se zgodbe žrtev <strong>in</strong> dejstvo, da se<br />
jih ne smemo spom<strong>in</strong>jati, dotaknili evropskih<br />
poslancev, da so šli globl<strong>je</strong>,« <strong>je</strong> v Bruslju<br />
ocenil Mitja Ferenc (63).<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
26 AKTUALNO<br />
Ton<strong>in</strong>: Obžalu<strong>je</strong>m, da se<br />
Novakova NI UDELEŽILA razprave<br />
na Odboru za petici<strong>je</strong><br />
Evroposlanci so razpravljali o Peticiji za pravico do pokopa <strong>in</strong> spoštljivega spom<strong>in</strong>a na žrtve povojnih<br />
komunističnih pobo<strong>je</strong>v v Sloveniji. Petici<strong>je</strong> pričakovano niso podprli levi slovenski evroposlanci,<br />
Novakova pa <strong>je</strong> s svojo izjavo razburila volivce <strong>in</strong> podpornike Nove Sloveni<strong>je</strong>.<br />
UREDNIŠTVO<br />
Mitja Ferenc (63), prvopodpisnik petici<strong>je</strong>, <strong>je</strong> po<br />
razpravi evroposlancev povedal: »Začutil sem,<br />
da so razumeli problematiko v Sloveniji.« (Podrobno<br />
o tem na straneh 24–25.)<br />
VRENJE PRI PODPORNIKIH NSI<br />
Petici<strong>je</strong> pričakovano niso podprli levi slovenski evroposlanci.<br />
Tako <strong>je</strong> Matjaž Nemec (43) (SD) za STA komentiral, da SDS<br />
preko Evropske ljudske stranke v Evropski parlament vnaša<br />
ideološke, notran<strong>je</strong>politične vseb<strong>in</strong>e z namenom ustvarjanja<br />
razdvajanj <strong>in</strong> spodbujanja populističnih manevrov. Ljudmila<br />
Novak (64) pa <strong>je</strong> za STA dejala, da obžalu<strong>je</strong>, da <strong>je</strong> bila tema<br />
uvrščena na dnevni red Odbora za petici<strong>je</strong>, ker <strong>je</strong> problem pobo<strong>je</strong>v,<br />
pokopa <strong>in</strong> spom<strong>in</strong>a na slovenske povojne <strong>in</strong> <strong>med</strong>vojne<br />
žrtve problem, ki bi ga morali najprej z vsem spoštovan<strong>je</strong>m do<br />
žrtev reševati v Sloveniji <strong>in</strong> ne na evropski ravni.<br />
Slednja izjava <strong>je</strong> vzbudila kar nekaj slabe vol<strong>je</strong> <strong>med</strong> volivci<br />
<strong>in</strong> podporniki Nove Sloveni<strong>je</strong>. Za Domov<strong>in</strong>o se <strong>je</strong> odzval<br />
Aleš Čer<strong>in</strong> @AlesCer<strong>in</strong><br />
Ljudmila Novak pa bo res spravila Novo Slovenijo<br />
iz parlamenta: Ljudmila Novak <strong>in</strong> levica proti Peticiji<br />
za pravico do pokopa <strong>in</strong> spoštljivega spom<strong>in</strong>a<br />
na žrtve povojnih komunističnih pobo<strong>je</strong>v v Sloveniji.<br />
Ne morem ver<strong>je</strong>ti.<br />
Andrej Poznič @MarkoPoznic<br />
Kako kot demokristjan voliti NSi, če <strong>je</strong> na listi<br />
Novakova? Nemogoče!<br />
Prevečkrat <strong>je</strong> glasovala <strong>in</strong> govorila kot kakšna<br />
levičarka.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
AKTUALNO<br />
27<br />
predsednik stranke Matej Ton<strong>in</strong> (40), ki <strong>je</strong> dejal, da <strong>je</strong> Nova<br />
Slovenija stranka, ki si prizadeva za resnico <strong>in</strong> spravo. »Številni<br />
člani NSi so bili žrtve komunistične represi<strong>je</strong>, njihovi<br />
svojci pa žrtve komunističnih zloč<strong>in</strong>ov. Sprava <strong>in</strong> resnica<br />
gresta z roko v roki, prav zato smo si v Novi Sloveniji s konkretnimi<br />
dejanji <strong>in</strong> predlogi zakonov prizadevali, da se vse<br />
žrtve komunizma identificira <strong>in</strong> dostojno pokopl<strong>je</strong>. Zakon o<br />
prikritih vojnih grobiščih <strong>in</strong> pokopu žrtev, ki ga <strong>je</strong> pripravila<br />
Nova Slovenija, <strong>je</strong> v zadnjih letih omogočal največji napredek<br />
pri razkrivanju komunističnih zloč<strong>in</strong>ov <strong>in</strong> dostojnem pokopu<br />
žrtev,« <strong>je</strong> zapisal Ton<strong>in</strong>.<br />
TONIN OBŽALUJE<br />
Nova Slovenija <strong>je</strong> v prejšnji vladi podprla Sklep o razglasitvi<br />
nacionalnega dneva spom<strong>in</strong>a na žrtve komunističnega nasilja.<br />
Tako <strong>je</strong> Ton<strong>in</strong> zapisal: »Ogorčeni smo bili, ko ga <strong>je</strong> Golobova<br />
vlada razveljavila, saj <strong>je</strong> to v posmeh vsem žrtvam. Prav<br />
zaradi malomarnega odnosa Golobove vlade do žrtev komunističnega<br />
nasilja podpiramo prizadevanja dr. Mit<strong>je</strong> Ferenca<br />
<strong>in</strong> peticijo, da se odnos do žrtev, ki še vedno ležijo po tisočerih<br />
jamah, spremeni.«<br />
Kot kandidata za evropskega poslanca smo ga povprašali<br />
tudi o mnenju Ljudmile Novak, da gre za izvažan<strong>je</strong> domačih<br />
tem na evropski parket. »Ocenju<strong>je</strong>m, da lahko širša evropska<br />
razprava pospeši odpravo slovenskega razlikovanja žrtev po<br />
ideološki primernosti. Vse žrtve, naj gre za žrtve nacizma,<br />
fašizma ali tudi komunizma, si zaslužijo spom<strong>in</strong> <strong>in</strong> dosto<strong>je</strong>n<br />
pokop. Odprava ideološkega etiketiranja žrtev <strong>je</strong> eden iz<strong>med</strong><br />
nujnih korakov za spravo,« <strong>je</strong> v odgovoru dejal Ton<strong>in</strong> <strong>in</strong> zaključil:<br />
»Obžalu<strong>je</strong>m, da se evropska poslanka Ljudmila Novak<br />
ni udeležila včerajšn<strong>je</strong> razprave na Odboru za petici<strong>je</strong> Evropskega<br />
parlamenta.«<br />
<br />
Predsednik NSi Matej Ton<strong>in</strong> (40) <strong>je</strong>, <strong>med</strong>tem ko <strong>je</strong> evroposlanka<br />
iz vrst n<strong>je</strong>gove stranke Ljudmila Novak (64) dejala, da izvažamo<br />
domače probleme v Bruselj, peticijo pozdravil.<br />
Fotomontaža CITRUS<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
28<br />
INTERVJU<br />
MITJA FERENC, ZGODOVINAR<br />
Še okupator<strong>je</strong>ve vojake smo<br />
lahko normalno pokopali,<br />
slovenskih civilistov pa nočemo<br />
Evropske <strong>in</strong>stituci<strong>je</strong> smo prepričali, da pri nas ni vse tako, kot bi moralo biti. – Tudi po 33 letih demokraci<strong>je</strong><br />
žrtve ne morejo biti dostojno pokopane. – V Sloveniji imamo velik problem z odnosom do grobišč. – Vsi<br />
civilizirani narodi prepoznavajo osnovno človekovo pravico do groba. Uk<strong>in</strong>itev spom<strong>in</strong>skega dneva <strong>je</strong> bilo<br />
tako zavržno dejan<strong>je</strong>, da smo pripravili izjavo z željo, da se ta dan vrne. – Nikoli ni mogoče uničiti toliko, da<br />
zgodov<strong>in</strong>ska stroka ne bi prepoznala ljudi, ki so bili odgovorni za te pomore <strong>in</strong> brisan<strong>je</strong> grobišč.<br />
PETER MERŠE<br />
JERNEJ PRELAC/DOMOVINA<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
INTERVJU<br />
29<br />
Peticija o pravici do pokopa <strong>in</strong><br />
spoštljivega spom<strong>in</strong>a na žrtve<br />
povojnih komunističnih pobo<strong>je</strong>v v<br />
Sloveniji <strong>je</strong> dosegla iz<strong>je</strong>men uspeh.<br />
V lanskem letu <strong>je</strong> bila deležna največ<strong>je</strong><br />
podpore <strong>med</strong> vsemi peticijami<br />
Evropskega parlamenta. Čemu<br />
pripisu<strong>je</strong>te takšen uspeh?<br />
Do nedavnega sploh nisem vedel, kako<br />
težko <strong>je</strong> doseči, da takšne petici<strong>je</strong> pridejo<br />
na odbor. Seveda me veseli, da smo<br />
dobili dvakrat večjo podporo kot druga<br />
najuspešnejša peticija. Tisti, ki smo<br />
jo podpisali, vemo tudi, kako zapleten,<br />
še posebej za starejše, <strong>je</strong> bil postopek<br />
podpisa. Veliko ljudi mi <strong>je</strong> pisalo, ali jo<br />
<strong>je</strong> mogoče podpisati na drugačen nač<strong>in</strong>,<br />
ampak ni šlo drugače.<br />
Kljub temu smo zbrali 2.000 podpisov.<br />
Evropska komisija nas <strong>je</strong> najprej<br />
zavrnila z razlago, da <strong>je</strong> Resolucija o<br />
evropski zavesti <strong>in</strong> totalitarizmu že<br />
obsodila vse tri evropske totalitarizme<br />
20. stoletja, a <strong>je</strong> nato razumela, da so<br />
razmere pri nas drugačne, <strong>in</strong> peticijo<br />
ponovno obravnavala <strong>in</strong> tudi spre<strong>je</strong>la.<br />
V to peticijo nisem šel z visokimi<br />
pričakovanji, upal pa sem, da bom<br />
s tem dal nekaj upanja sorodnikom<br />
žrtev, ki si želijo biti prepoznani, slišani,<br />
<strong>in</strong> da bodo dobili nekaj zadoščenja,<br />
da <strong>je</strong> njihova boleč<strong>in</strong>a, ki <strong>je</strong> doma tisti,<br />
ki bi jo morali, ne prepoznajo, vsaj tukaj<br />
slišana.<br />
Dobili ste več, kot ste pričakovali.<br />
Evropski poslanci različnih<br />
skup<strong>in</strong> so izrazili solidarnost <strong>in</strong><br />
tudi, vsaj neformalen, pritisk na<br />
slovensko vlado, da dan spom<strong>in</strong>a<br />
na žrtve komunističnega nasilja<br />
vrne na koledar.<br />
Ver<strong>je</strong>tno ste opazili, da so mi v zaključnem<br />
nagovoru na obraz privrele solze.<br />
Začutil sem, da so razumeli problematiko<br />
v Sloveniji. Tako odločnega sklepa<br />
nisem pričakoval. Lahko bi se tudi zgolj<br />
seznanili z zgodbo <strong>in</strong> jo dali na stran.<br />
Zdaj z mirnim srcem zaključu<strong>je</strong>m to<br />
zgodbo, ker smo dosegli, kar smo lahko<br />
– evropske <strong>in</strong>stituci<strong>je</strong> smo prepričali, da<br />
pri nas ni vse tako, kot bi moralo biti.<br />
Kaj vas <strong>je</strong> prepričalo, da ste<br />
se s svojim imenom <strong>in</strong> priimkom<br />
izpostavili kot tisti, ki <strong>je</strong><br />
vložil peticijo?<br />
Med letoma 2000 <strong>in</strong> 2009 sem popisal<br />
750 lokacij prikritih grobišč. Poslušal<br />
sem ljudi, ki so me vodili na ta skrita<br />
grobišča, mi pripovedovali svo<strong>je</strong> boleč<strong>in</strong>e.<br />
Ne le, ker sem sam čutil, ampak<br />
predvsem zaradi njih <strong>je</strong> bilo treba prenesti<br />
to boleč<strong>in</strong>o naprej.<br />
Kot univerzitetni profesor imam<br />
tudi nekoliko bolj proste roke, ker nismo<br />
ome<strong>je</strong>ni z dovol<strong>je</strong>nji nadre<strong>je</strong>nih,<br />
kot <strong>je</strong> to denimo v javni upravi, v kateri<br />
nimajo vsi takšne svobode. Mi imamo<br />
možnost, da protestiramo proti kakšnim<br />
neprimernim odločitvam vlade.<br />
Tokrat ni prvič, ko ste se oglasili.<br />
Ne. En tak nepri<strong>je</strong>ten dogodek <strong>je</strong> bil<br />
denimo, ko so se predsedniki države,<br />
vlade <strong>in</strong> parlamenta, odločili, da se 1.<br />
novembra 2009 poklonijo žrtvam pred<br />
Hudo jamo. Nekaj dni prej pa smo izvedeli,<br />
da so umaknili vsa sredstva za<br />
raziskovan<strong>je</strong> tovrstnih grobišč. Tisto<br />
jutro sem nov<strong>in</strong>ar<strong>je</strong>m pred Hudo jamo<br />
povedal, da to ni izraz sočutja, ampak<br />
vse kaj drugega. Takrat so v <strong>med</strong>ijih<br />
sprevračali mo<strong>je</strong> besede, dokler nisem<br />
predložil dokumentaci<strong>je</strong>, iz katere <strong>je</strong><br />
bilo razvidno, da imam prav. Čez 14 dni<br />
so vrnili sredstva.<br />
Univerzitetni profesorji smo lahko<br />
nekakšna vest oblasti, da opozarjamo<br />
na boleč<strong>in</strong>o svojcev. To smo bili tudi, ko<br />
smo po zaprtju Hude jame skrivaj hodili<br />
vanjo <strong>in</strong> vladi ter <strong>med</strong>i<strong>je</strong>m pošiljali fotografi<strong>je</strong><br />
kosti, ki jih na<strong>je</strong>dajo črvi.<br />
Trajalo <strong>je</strong> več let, ki jih nikoli ne<br />
bomo mogli nadomestiti, do Zakona<br />
o prikritih vojnih grobiščih <strong>in</strong> pokopu<br />
žrtev. Raziskovan<strong>je</strong>, ki <strong>je</strong> bilo do leta<br />
2010 v velikem zanosu, se <strong>je</strong> nato do<br />
leta 2015 ustavilo. Tudi danes <strong>je</strong> več<strong>in</strong>a<br />
ostankov žrtev še vedno na dnu<br />
kraških brezen.<br />
Kakšna <strong>je</strong> danes situacija glede<br />
raziskovanja, iskanja svojcev<br />
<strong>in</strong> pokopa?<br />
Zakon o prikritih vojnih grobiščih<br />
nam <strong>je</strong> omogočil vsaj stabilna f<strong>in</strong>ančna<br />
sredstva, govorimo o približno<br />
480.000 evrih letno. To nam omogoča<br />
sondiran<strong>je</strong> na evidentiranih lokacijah<br />
<strong>in</strong> potr<strong>je</strong>van<strong>je</strong>, ali gre dejansko za<br />
grobišča ali ne ter o kakšnem obsegu<br />
govorimo. Izvajamo tudi ekskavaci<strong>je</strong><br />
določenih grobišč, predvsem tistih, za<br />
katera imamo <strong>in</strong>formaci<strong>je</strong>, da v njih ležijo<br />
prebivalci Sloveni<strong>je</strong>.<br />
Zakon nam nalaga tudi, da mesta<br />
grobišč označimo tako, da jih bodo<br />
lahko našle tudi prihodn<strong>je</strong> generaci<strong>je</strong>.<br />
Velika akcija, na katero pred leti nismo<br />
mogli niti pomisliti, pa <strong>je</strong> bila jama pod<br />
Macesnovo gorico. Od tam smo morali<br />
iznesti nekaj tisoč kubičnih metrov<br />
m<strong>in</strong>iranega skalovja, da smo sploh prišli<br />
do prvih posmrtnih ostankov, <strong>in</strong> do<br />
danes smo uspeli ekshumirati, prešteti<br />
<strong>in</strong> analizirati skeletne ostanke, ki pripadajo<br />
vsaj 3403 osebam.<br />
Nepredstavljivo <strong>je</strong>, da se <strong>je</strong> pri enem<br />
samem breznu lahko zgodil pomor<br />
tako velikega števila ljudi. Poleg tega<br />
pa imamo evidentiranih še 80 drugih<br />
kraških brezen s posmrtnimi ostanki<br />
ljudi. In kraška brezna so samo ena od<br />
štirih kategorij grobišč. Potem govorimo<br />
še o protitankovskih jarkih – najbolj<br />
znana sta Tezenski pri Mariboru<br />
<strong>in</strong> v Mostecu pri Brežicah, veliko pa<br />
jih še nismo sondirali. Tretja, največja<br />
skup<strong>in</strong>a grobišč so rudniški jaški. Najbolj<br />
znana <strong>je</strong> Huda jama, od koder smo<br />
iznesli ostanke 1409 žrtev.<br />
Četrta skup<strong>in</strong>a pa so jame, ki so bile<br />
izkopane za pomore. Teh <strong>je</strong> največ, a so<br />
najmanj množične. A tudi tukaj prihaja<br />
do presenečenj. Na poti na Ruško<br />
kočo na Arehu <strong>je</strong> evidentiranih deset<br />
lokacij, pri akumulacijskem <strong>je</strong>zeru pa<br />
še tr<strong>in</strong>ajst. Ko smo se odločili iz ene<br />
iznesti ostanke, da bi približno vedeli,<br />
s čim imamo opravka, smo pričakovali,<br />
da bo v eni jami za približno en tovornjak<br />
žrtev, torej okoli štirideset. Pa<br />
smo v tisti majhni kotanjici našli 189<br />
trupel. Marsikatero odkrit<strong>je</strong> se precej<br />
razliku<strong>je</strong> od ustnih pričevanj ali dokumentaci<strong>je</strong>,<br />
kaj naj bi tam bilo.<br />
Včasih pa so ljud<strong>je</strong>, ki so pri pomorih<br />
sodelovali, celo zavestno dajali napačne<br />
<strong>in</strong>formaci<strong>je</strong>. Za Košnico pri Celju so<br />
vsi zatr<strong>je</strong>vali, da so tam meščani Celja<br />
nemške narodnosti. Ob ekshumaciji pa<br />
smo na podlagi predmetov ugotovili, da<br />
gre za 360 hrvaških državljanov.<br />
V Sloveniji <strong>je</strong> še vedno velik problem<br />
pokop žrtev. Kako bi bilo po<br />
vašem mnenju najbolj primerno,<br />
da bi Slovenija poskrbela za pokop<br />
teh žrtev?<br />
En problem <strong>je</strong> pokop romskih žrtev. V<br />
letih 1942 <strong>in</strong> 1943 <strong>je</strong> zaradi revolucionarnega<br />
nasilja oz. zaradi partizanov živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong><br />
izgubila približno polovica romske<br />
skupnosti, ki <strong>je</strong> živela na Dolenjskem<br />
<strong>in</strong> Notranjskem. Skoraj vsa grobišča<br />
Romov smo že ekshumirali, pokopa pa<br />
mestne oblasti v Ljubljani ne dovolijo z<br />
izgovorom, da <strong>je</strong> premalo prostora.<br />
Še večji problem <strong>je</strong> pokop 3403<br />
žrtev iz brezna pod Macesnovo gorico<br />
v Kočevskem rogu. Tako svojci žrtev<br />
kot vladna komisija za reševan<strong>je</strong><br />
vprašanj prikritih grobišč kot možno<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
30<br />
INTERVJU<br />
lokacijo pokopa predlagajo ljubljanske<br />
Žale, a tudi zan<strong>je</strong> ni prostora.<br />
Tudi po 33 letih demokraci<strong>je</strong> žrtve,<br />
ki so 80 let ležale po skritih krajih širom<br />
Sloveni<strong>je</strong> <strong>in</strong> so zdaj ekshumirane,<br />
ne morejo biti dostojno pokopane. To<br />
se prepreču<strong>je</strong> z različnimi preprekami.<br />
Nelagod<strong>je</strong> izvršne oblasti <strong>je</strong> veliko,<br />
nihče pa si ne upa dregniti v privilegi<strong>je</strong><br />
voditelja glavnega mesta, ki ba<strong>je</strong> v Ljubljani<br />
ne bo dovolil domobranskih spomenikov.<br />
Če <strong>je</strong> že pokop domobranski<br />
spomenik, imamo velik problem.<br />
Ta problem pa ni ed<strong>in</strong>i. Sredi Ljubljane<br />
na grajskem vrhu <strong>je</strong> bilo ure<strong>je</strong>no<br />
vojaško pokopališče domobrancev, ki<br />
jih ni bilo mogoče pokopati v domačem<br />
kraju. Čeprav naj bi povojna oblast<br />
njihove kosti razmetala nek<strong>je</strong> po<br />
Golovcu, smo t. i. pasjo ravan – kraj, na<br />
katerega Ljubljančani danes vozijo na<br />
toaleto svo<strong>je</strong> hišne ljubl<strong>je</strong>nčke, uspeli<br />
sondirati <strong>in</strong> ugotovili, da to pokopališče<br />
še vedno obstaja. Velik del grobov <strong>je</strong><br />
še vedno tam, ampak se jih ne pusti niti<br />
označiti niti ograditi. Še križ, ki se občasno<br />
postavi na tistem mestu, čez noč<br />
izg<strong>in</strong>e. Podobne težave z uničevan<strong>je</strong>m<br />
oznak grobišč so tudi na Primorskem.<br />
Pri jami Verženca so neznanci celo poškodovali<br />
avtomobile italijanskih nov<strong>in</strong>ar<strong>je</strong>v,<br />
ki so obiskali to jamo.<br />
V Sloveniji imamo velik problem z<br />
odnosom do grobišč. Prav tako ne znamo<br />
poslušati <strong>in</strong> slišati problemov, kaj<br />
šele jih razumeti. Takoj se začne etiketiran<strong>je</strong><br />
z izdajalci, njihovi grobovi pa<br />
dandanes niti ne bi smeli obstajati.<br />
<strong>Zakaj</strong> <strong>je</strong> bistveno, da žrtve iz<br />
Kočevskega roga pokopl<strong>je</strong>mo<br />
v Ljubljani?<br />
To <strong>je</strong> želja svojcev <strong>in</strong> društev, ki jih povezu<strong>je</strong>jo.<br />
Predvsem gre za Združene ob<br />
lipi sprave <strong>in</strong> Novo slovensko zavezo.<br />
Če kaj, <strong>je</strong> pri takih zadevah pomembno<br />
upoštevati žel<strong>je</strong> svojcev. Če bomo po<br />
osemdesetih letih, ko se <strong>je</strong> skrivalo, k<strong>je</strong><br />
so njihovi sorodniki, zanemarili še željo,<br />
k<strong>je</strong> naj bodo pokopani, imamo en<br />
velik problem. Predstavljajte si, da vaših<br />
Arheološko odkrit<strong>je</strong> ene<br />
steklenice iz antike dobi<br />
v <strong>med</strong>ijih več odziva kot<br />
ekshumacija posmrtnih<br />
ostankov 3.400 oseb.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
Do nedavnega sploh nisem<br />
vedel, kako težko <strong>je</strong> doseči, da<br />
takšne petici<strong>je</strong> pridejo na odbor.<br />
staršev ali sorodnikov neka oblast ne bi<br />
dovolila pokopati tam, k<strong>je</strong>r so živeli.<br />
Sprožilec vaše petici<strong>je</strong> <strong>je</strong> bila uk<strong>in</strong>itev<br />
spom<strong>in</strong>skega dneva na žrtve<br />
komunizma. Je glavni namen petici<strong>je</strong>,<br />
da se ta dan vrne na koledar,<br />
ali gre še za druge zadeve?<br />
Čeprav <strong>je</strong> bil ta dan uveden zelo na<br />
hitro v času vlade Janeza Janše, <strong>je</strong> bila<br />
uk<strong>in</strong>itev tega dneva še hitrejša. Če <strong>je</strong><br />
vlada Roberta Goloba želela izničiti<br />
odločitve prejšn<strong>je</strong> vlade, bi to lahko<br />
naredila drugače, ne pa na predvečer<br />
obeležitve tega spom<strong>in</strong>a, ko so se na<br />
trgu republike že zbrali ljud<strong>je</strong>, ki so<br />
prižgali sveče, molili <strong>in</strong> se spom<strong>in</strong>jali<br />
svojcev. Sredi te proslave <strong>je</strong> vlada na<br />
korespondenčni seji ta dan uk<strong>in</strong>ila.<br />
To <strong>je</strong> bilo tako zavržno dejan<strong>je</strong>, da<br />
smo pripravili izjavo z željo, da se ta dan<br />
vrne. Vlada očitno noče ali ne zna prepoznati,<br />
da povzroča dodatno boleč<strong>in</strong>o,<br />
<strong>in</strong> ta spom<strong>in</strong> znova pošilja v osamo.<br />
17. maj <strong>je</strong> bil določen, ker <strong>je</strong> bil na ta<br />
dan stro<strong>je</strong>n prvi večji pomor civilnega<br />
prebivalstva s strani komunistov. 53<br />
civilistov, od tega 49 Romov <strong>in</strong> štir<strong>je</strong><br />
Slovenci, polovica mladoletnih. Dan<br />
Dr. Mitja Ferenc (1960) <strong>je</strong> diplomiral iz<br />
zgodov<strong>in</strong>e <strong>in</strong> doktoriral s temo Kočevske<br />
po odselitvi kočevskih Nemcev. Dela na<br />
Oddelku za zgodov<strong>in</strong>o Filozofske fakultete<br />
Univerze v Ljubljani, od leta 2007 ima naziv<br />
izrednega profesorja. Razisku<strong>je</strong> partizansko<br />
zdravstvo, kočevske Nemce <strong>in</strong> druge nemške<br />
manjš<strong>in</strong>e na Slovenskem ter prikrita grobišča<br />
žrtev <strong>med</strong>vojnih <strong>in</strong> povojnih pobo<strong>je</strong>v. Je pionir<br />
raziskovanja teh tematik. Zasnoval <strong>je</strong> prvo<br />
elektronsko evidenco lokacij grobišč ter bil<br />
vodja terenskih raziskav, s katerimi <strong>je</strong> našel<br />
več sto lokacij grobišč. Je tudi dolgoletni<br />
pevec priljubl<strong>je</strong>ne glasbene skup<strong>in</strong>e Prifarski<br />
muzikanti. N<strong>je</strong>gova živl<strong>je</strong>njska sopotnica <strong>je</strong><br />
nov<strong>in</strong>arka <strong>in</strong> zgodov<strong>in</strong>arka Rosvita Pesek.<br />
<strong>je</strong> bil izbran tudi simbolno, ker gre za<br />
neprivilegiran del prebivalstva.<br />
Gre za specifično slovensko temo.<br />
<strong>Zakaj</strong> pred Evropski parlament?<br />
Slovenska vlada <strong>je</strong> hladnokrvno zabila<br />
kl<strong>in</strong> v pričakovanja teh svojcev. Poleg<br />
tega <strong>je</strong> odpravila tudi Muzej Slovenske<br />
osamosvojitve <strong>in</strong> uk<strong>in</strong>ila sredstva<br />
za razstavo o 3.403 žrtvah izpod Macesnove<br />
gorice. Vlada bi lahko pokazala<br />
svojo modrost <strong>in</strong> velič<strong>in</strong>o, če bi priznala<br />
napako <strong>in</strong> dan spom<strong>in</strong>a vrnila. Ampak<br />
ker tukaj ni možen noben razumen dogovor,<br />
smo o tem s pomočjo poslanke<br />
Romane Tomc spregovorili pred Evropskim<br />
parlamentom.<br />
Opozorili smo tudi, da slovenski<br />
parlament ni ratificiral Resoluci<strong>je</strong> o<br />
evropski zavesti <strong>in</strong> totalitarizmu. Opozoriti<br />
smo želeli na to, da žrtev enega<br />
totalitarizma naša država ne obravnava.<br />
Ne le upor proti ostalima dvema<br />
totalitarizmoma, ki <strong>je</strong> pozitivna
INTERVJU<br />
31<br />
vrednota, tudi upor proti desetlet<strong>je</strong>m<br />
nasilja enopartijskega režima <strong>je</strong> treba<br />
prepoznati <strong>in</strong> dati prostor za boleč<strong>in</strong>o.<br />
Ne gre samo za žrtve pobo<strong>je</strong>v. Gre<br />
tudi za žrtve v taboriščih, žrtve montiranih<br />
sodnih procesov, žrtve streljanja<br />
na državni meji, nasilno presel<strong>je</strong>ne,<br />
razlaščene. Boleč<strong>in</strong>o vseh teh ljudi <strong>je</strong><br />
treba prepoznati. Dan spom<strong>in</strong>a ni bil<br />
v ničemer problematičen. S tem bi Slovenija<br />
priznala tudi tem ljudem, da so<br />
polnopravni državljani.<br />
Že imate kakšne odzive iz Evrope?<br />
Ne delam si utvar, da bo Evropa težko<br />
razumela našo situacijo. Pri nas <strong>je</strong> problem<br />
nekaj, kar <strong>je</strong> drug<strong>je</strong> povsem normalno.<br />
Pomori so se dogajali tudi drugod,<br />
a tam so s tem več<strong>in</strong>oma razčistili.<br />
Res, da <strong>je</strong> pri nas situacija specifična.<br />
Pri nas imamo grobišča Italijanov,<br />
Nemcev, Madžarov, Črnogorcev, Hrvatov,<br />
Bošnjakov, ki so se umikali preko<br />
Sloveni<strong>je</strong>, da bi se predali angleškim vojakom,<br />
od katerih so pričakovali milejšo<br />
usodo, kot so jo potem dobili od JLA <strong>in</strong><br />
n<strong>je</strong>nih komunističnih voditel<strong>je</strong>v.<br />
Vsi vojni u<strong>je</strong>tniki <strong>in</strong> civilisti, ki so<br />
bili za<strong>je</strong>ti na slovenskem ozemlju, so<br />
bili v veliki meri pobiti brez sodbe.<br />
Do januarja 1946 <strong>je</strong> bilo pobitih samo<br />
Slovencev okoli 15.000. Potem pa govorimo<br />
še o nekaj deset tisoč Hrvatih,<br />
Srbih, Bošnjakih, Črnogorcih. Urejan<strong>je</strong><br />
njihovih grobišč <strong>je</strong> še tež<strong>je</strong>, ker gre za<br />
državljane tujih držav.<br />
Pri nas <strong>je</strong> bilo po navodilih iz leta<br />
1945 <strong>in</strong> vsa leta kasne<strong>je</strong> treba brisati<br />
sledove grobišč. Brisati to, kar nam <strong>je</strong><br />
dala že grška civilizacija od Antigone<br />
naprej. Pravice do groba ni bilo. Vse<br />
do demokratičnih sprememb Zakon<br />
o pokopališki dejavnosti sploh ni dovolil<br />
nobenih oznak na grobovih nasprotnikov<br />
narodnoosvobodilnega<br />
boja. Tudi kasne<strong>je</strong> pa smo imeli veliko<br />
težav, vse do danes. Prvo desetlet<strong>je</strong> se<br />
grobišč sploh ni raziskovalo. Takrat<br />
smo zamudili ogromno priložnost, da<br />
bi raziskali, uredili, sondirali grobišča<br />
<strong>in</strong> ekshumirali žrtve. Prve lopate smo<br />
zasadili leta 2006.<br />
Še posebej nerazumljivo pa <strong>je</strong>, da<br />
<strong>je</strong> naša država sredi 90. let sklenila<br />
sporazume z dvema nekdanjima okupatorskima<br />
državama, Nemčijo <strong>in</strong> Italijo,<br />
da so njihove vojake lahko nemoteno<br />
prekopali <strong>in</strong> prenesli, italijanske<br />
v vojaško pokopališče v Redipugliji,<br />
nemške pa v tri vojaška pokopališča –<br />
v Ljubljani, Kranju <strong>in</strong> Celju.<br />
Za nekdan<strong>je</strong> okupatorske vojake so<br />
Pravimo, naj gledamo v<br />
prihodnost, potem nas bo pa<br />
ob vsaki drugi gradbeni jami<br />
presenetilo, ko bomo naleteli<br />
na kosti <strong>in</strong> se bodo naši<br />
zanamci spraševali, kakšna<br />
civilizacija <strong>je</strong> bila to, če ni<br />
pokopavala svojih mrtvih.<br />
ti postopki normalno potekali, za civiliste<br />
iz nekdanjih jugoslovanskih republik<br />
pa to še dobro desetlet<strong>je</strong> zatem<br />
sploh ni bilo mogoče.<br />
Marsikdo pravi, naj nehajmo<br />
preštevati kosti, naj pogledamo v<br />
prihodnost. <strong>Zakaj</strong> ni mogoče resno<br />
gledati v prihodnost, če se najprej<br />
ne soočimo s preteklostjo?<br />
Če ne poznaš preteklosti, ne moreš<br />
gledati v svojo prihodnost. S<strong>in</strong>tagme,<br />
kot so, da mladih to ne zanima, naj jih<br />
ne zastrupljajmo s tem, naj pustimo preteklost,<br />
so značilne predvsem za zanikovalce<br />
teh zloč<strong>in</strong>ov. Vsi civilizirani narodi<br />
prepoznavajo osnovno človekovo pravico<br />
do groba, tako da res ne razumem,<br />
zakaj <strong>je</strong> mi ne bi. Včasih se mi zdi, da smo<br />
glede tega prav nemarni. Arheološko<br />
odkrit<strong>je</strong> ene steklenice iz antike dobi v<br />
<strong>med</strong>ijih več odziva kot ekshumacija posmrtnih<br />
ostankov 3.400 oseb. To se mi<br />
zdi povsem nerazumljivo.<br />
Mislim, da <strong>je</strong> želja zanikovalcev<br />
tega zloč<strong>in</strong>a, da bi se odkritja prenehala,<br />
da se grobišč ne bi več označevalo,<br />
da ne bi izkopavali žrtev. Pravimo, naj<br />
gledamo v prihodnost, potem nas bo<br />
pa ob vsaki drugi gradbeni jami presenetilo,<br />
ko bomo naleteli na kosti <strong>in</strong> se<br />
bodo naši zanamci spraševali, kakšna<br />
civilizacija <strong>je</strong> bila to, če ni pokopavala<br />
svojih mrtvih.<br />
Ob pozivih gledanja v prihodnost<br />
pa opažamo obujan<strong>je</strong> <strong>in</strong> poveličevan<strong>je</strong><br />
komunistične simbolike,<br />
ikonografi<strong>je</strong>, pesmi, zastave z rdečo<br />
zvezdo, barvajo se spomeniki.<br />
Kako razumete, da se oblast <strong>in</strong> del<br />
naroda postavljajo na ideološko<br />
stran totalitarnega režima, ki ga <strong>je</strong><br />
Evropa obsodila?<br />
Težko razumem, da se poveliču<strong>je</strong>jo osebe,<br />
ki so kršile osnovne človekove pravice<br />
<strong>in</strong> civilizacijske norme. Že ustavno<br />
sodišče <strong>je</strong> pred leti prepovedalo poimenovan<strong>je</strong><br />
trgov, ulic <strong>in</strong> cest po ljudeh, ki<br />
so kršili te civilizacijske norme. Ni pa se<br />
še preimenovalo ulic <strong>in</strong> trgov, ki so bili<br />
poimenovani že prej.<br />
Mislim, da bo sčasoma prišlo tudi<br />
do tega. Prišlo bo do spoznanja o ljudeh,<br />
ki so povzročili toliko gorja, vodili revolucijo,<br />
ki <strong>je</strong> bila povzdigovana, tudi ker<br />
<strong>je</strong> vzporedno šlo za osvoboditev države<br />
izpod okupatorja. Ta odpor pa <strong>je</strong> imel<br />
tudi temne plati, saj <strong>je</strong> poleg okupatorja<br />
uničeval predvsem dejanske <strong>in</strong> namišl<strong>je</strong>ne<br />
nasprotnike revoluci<strong>je</strong>.<br />
Danes žal spomeniki določenim<br />
ljudem še vedno stojijo na em<strong>in</strong>entnih<br />
mestih v glavnem mestu <strong>in</strong> nekatere<br />
stranke jim celo ob določenih dnevih še<br />
vedno polagajo vence. Denimo Borisu<br />
Kidriču, ki ima spomenik pred Cankar<strong>je</strong>vim<br />
domom, predsedniku prve povojne<br />
slovenske vlade. In to kljub temu<br />
da danes že vemo za depešo, ki mu jo<br />
<strong>je</strong> 25. junija 1945 poslal tedanji zunanji<br />
m<strong>in</strong>ister Jugoslavi<strong>je</strong> Edvard Kardelj. V<br />
n<strong>je</strong>j piše, da bodo kmalu razpuščena<br />
vojaška sodišča, so<strong>je</strong>n<strong>je</strong> civilistom pa<br />
bodo prevzela civilna sodišča, ter da<br />
bo kmalu razglašena amnestija <strong>in</strong> zato<br />
ni več nobenega razloga, da bi bili tako<br />
počasni v čiščenju, »kot ste bili doslej«.<br />
Do 25. junija pa <strong>je</strong> bilo »počiščeno« že<br />
skoraj vse, kar se <strong>je</strong> počistiti dalo.<br />
Veliko dokumentov o teh dejanjih<br />
<strong>je</strong> bilo uničenih, nikoli pa ni mogoče<br />
uničiti toliko, da zgodov<strong>in</strong>ska stroka<br />
ne bi prepoznala ljudi, ki so bili odgovorni<br />
za te pomore <strong>in</strong> brisan<strong>je</strong> grobišč.<br />
Ko potu<strong>je</strong>mo po državah vzhodne<br />
Evrope, so ulice <strong>in</strong> trgi več<strong>in</strong>oma<br />
že očiščeni reliktov nedemokratičnih<br />
sistemov, ki so vladali tem<br />
državam. Več<strong>in</strong>oma imajo tudi<br />
muze<strong>je</strong>, ki spom<strong>in</strong>jajo na žrtve <strong>in</strong><br />
grozote, ki so jih ti sistemi zagrešili.<br />
Kdaj bomo tudi v Sloveniji prišli<br />
do trenutka, ko bomo zmožni to<br />
opraviti, oz. kaj se mora spremeniti<br />
pred tem?<br />
Prva leta svo<strong>je</strong>ga službovanja sem deloval<br />
v Upravi za kulturno dedišč<strong>in</strong>o <strong>in</strong><br />
sem proti uničevanju kakršnih koli spomenikov.<br />
To se <strong>je</strong> dogajalo ob vsakem<br />
prevratu. Tudi mi smo uničevali kipe<br />
kralja Petra <strong>in</strong> še prej Mari<strong>je</strong> Terezi<strong>je</strong>.<br />
Čeprav sem proti uničevanju, pa<br />
menim, da bi morale em<strong>in</strong>entne lokaci<strong>je</strong><br />
v glavnem mestu dobiti spomenike,<br />
ki ponazarjajo našo enotnost. Mi<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
32<br />
INTERVJU<br />
še vedno nimamo spomenika osamosvojitvi,<br />
čeprav <strong>je</strong> od n<strong>je</strong> m<strong>in</strong>ilo že 33<br />
let. Še vedno pa imamo na najbolj em<strong>in</strong>entnem<br />
trgu spomenik revoluci<strong>je</strong>, v<br />
imenu katere <strong>je</strong> bilo nare<strong>je</strong>nega toliko<br />
gorja. Da ne govorim o tem, da uk<strong>in</strong>emo<br />
muzej osamosvojitve, da bi odstranili<br />
nekega direktorja, ali da razstava<br />
o Macesnovi gorici ne dobi zadostnega<br />
števila točk na kulturnem m<strong>in</strong>istrstvu.<br />
Tukaj se kaže, kako smo še vedno<br />
razdvo<strong>je</strong>ni, kako se še vedno ne znamo<br />
poslušati <strong>in</strong> nagajamo drug drugemu.<br />
Mene to boli.<br />
Eno tako izkušnjo sva imela s kolegom<br />
Pavlom Jamnikom, ko sva napisala<br />
Zakon o prikritih vojnih grobiščih<br />
<strong>in</strong> obiskovala poslanske skup<strong>in</strong>e, da bi<br />
ga spre<strong>je</strong>le. Bil sem presenečen, ko sem<br />
od poslancev, ki naj bi bili razgledani,<br />
slišal toliko opazk, zakaj <strong>je</strong> potrebno<br />
urejati te grobove izdajalcev <strong>in</strong> privržencev<br />
okupatorja. To <strong>je</strong> bilo leta 2015.<br />
Bila sva zelo razočarana, da morava<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
poslance Državnega zbora prepričevati<br />
o teh temeljnih civilizacijskih normah.<br />
Vloga komunizma v drugi svetovni<br />
vojni <strong>je</strong> nekoliko drugačna od<br />
vloge fašizma <strong>in</strong> nacizma, saj <strong>je</strong><br />
komunizem z zavezniki bil vojno z<br />
nacizmom <strong>in</strong> fašizmom. Zdi se, da<br />
<strong>je</strong> zato n<strong>je</strong>gova vloga v Evropi razuml<strong>je</strong>na<br />
drugače. Evropa <strong>je</strong> resda<br />
obsodila vse tri totalitarizme, vendar<br />
vseeno – kako nevarno se vam<br />
zdi, da bi se ta totalitarizem v neki<br />
novi obliki znova pojavil glede na<br />
ekstreme na evropski levici, ki ta<br />
sistem še vedno poveliču<strong>je</strong>?<br />
Ne vidim te težave. Ekstremi obstajajo,<br />
obstajajo pa tudi na desni. Mislim, da <strong>je</strong><br />
Evropa toliko razsvetl<strong>je</strong>na, da se spom<strong>in</strong>ja,<br />
kam lahko privedejo diktature.<br />
Čeprav Evropa različne diktature različno<br />
obsoja, trenutno ne vidim te nevarnosti.<br />
Mislim, da se kaj takega, kar<br />
Ver<strong>je</strong>tno ste opazili, da so mi v zaključnem<br />
nagovoru na obraz privrele solze. Začutil sem,<br />
da so razumeli problematiko v Sloveniji.<br />
se <strong>je</strong> zgodilo v tridesetih letih prejšn<strong>je</strong>ga<br />
stoletja, ne more ponoviti.<br />
Lahko nek Zahodnoevrope<strong>je</strong>c<br />
sploh razume zlo komunizma, ki<br />
ga ni doživel kot recimo nekdo iz<br />
Vzhodne Evrope?<br />
To <strong>je</strong> težko razumeti. Sploh s časovno<br />
distanco. Po padcu berl<strong>in</strong>skega zidu pa<br />
<strong>je</strong> še tež<strong>je</strong> razumeti. Prihajajo generaci<strong>je</strong>,<br />
ki tega niso doživele <strong>in</strong> težko to razumejo.<br />
Še posebej pri nas, k<strong>je</strong>r se soočamo z<br />
80-letnim civilizacijskim zaostankom.<br />
So problemi, s katerimi se ukvarja<br />
Evropa, denimo Ukraj<strong>in</strong>a, energetska<br />
kriza, podnebne spremembe. Mi<br />
se moramo poleg tega ukvarjati še s<br />
stvarmi, ki so jih druge države že rešile,<br />
vsaj Zahodna Evropa.<br />
Tam so bili v normalnih postopkih<br />
obravnavani ljud<strong>je</strong>, ki so sodelovali s<br />
totalitarnimi režimi, <strong>in</strong> ta zgodba <strong>je</strong><br />
zaključena, pri nas na žalost še ne. In<br />
to se vedno lahko vrne kot bumerang,<br />
saj oblast oceni, da lahko z zaustavitvijo<br />
raziskovanja ustavi ta proces, potem<br />
pa se ji vrne v obliki novega grobišča.<br />
Drži pa, da <strong>je</strong> do neke mere zaviralcem<br />
raziskovanja tudi uspelo. Prva<br />
generacija sorodnikov <strong>je</strong> bila zelo za<strong>in</strong>teresirana,<br />
da se to razišče, druga <strong>je</strong> že<br />
malo manj. Poglejte sebe, za naše očete<br />
nam <strong>je</strong> precej bolj mar kot za dedke, kaj<br />
šele pradedke, ki jih nismo niti poznali,<br />
niti o njih veliko vedeli.<br />
Danes te stvari ureja tretja generacija,<br />
pri kateri želja po spom<strong>in</strong>janju<br />
<strong>in</strong> vedenju, po pokopu v druž<strong>in</strong>skem<br />
grobu plahni. Zato mi <strong>je</strong> žal, da smo<br />
zamudili predvsem 90. leta <strong>in</strong> obdob<strong>je</strong><br />
po odkritju Hude jame <strong>med</strong> 2010 <strong>in</strong><br />
2015, ko bi lahko marsikaj naredili <strong>in</strong><br />
zadostili pričakovan<strong>je</strong>m svojcev.<br />
Kako nevarno <strong>je</strong>, da žrtve, ki niso<br />
bile ničesar krive, ne bodo nikoli<br />
rehabilitirane?<br />
Načeloma velja, da so rehabilitirane, saj<br />
so bile likvidirane brez sodbe. V določenem<br />
delu slovenske javnosti pa žal še<br />
vedno velja prepričan<strong>je</strong>, da so, če so že<br />
bile pobite, že bile krive, so bile izdajalci<br />
<strong>in</strong> so si to zaslužile. V to s<strong>in</strong>tagmo še danes<br />
marsikdo verjame <strong>in</strong> včasih se lahko<br />
prav zgrozimo, ko gledamo na družbena<br />
omrežja <strong>in</strong> kaj vse tja ljud<strong>je</strong> pišejo.<br />
V pravu velja, da mora biti vsaka oseba<br />
so<strong>je</strong>na <strong>in</strong> ji mora biti dokazana krivda.<br />
Predvsem pa ima vsakdo pravice, ki mu<br />
gredo tudi po smrti.
NATEČAJ<br />
Bi sodeloval/a z Domov<strong>in</strong>o?<br />
PRIJAVI SE NA NATEČAJ ZA MLADE NOVINARJE<br />
33<br />
Na Domov<strong>in</strong>i vsaki dve leti pripravimo natečaj, s katerem omogočimo, da nas s svojimi<br />
pronicljivimi prispevki, komentarji, ocenami <strong>in</strong> analizami prepričate, da vam ponudimo<br />
možnost sodelovanja. Natečaj <strong>je</strong> v preteklih izvedbah ustvaril nekaj zelo dobrih<br />
mladih avtor<strong>je</strong>v, nekatere od njih lahko na Domov<strong>in</strong>i prebirate še danes.<br />
V natečaj želimo pritegniti razgledane, poglobl<strong>je</strong>ne <strong>in</strong><br />
talentirane avtor<strong>je</strong>, ki delijo vrednotna izhodišča našega<br />
<strong>med</strong>ija. Poleg tega <strong>Domov<strong>in</strong>a</strong> vabi v mlad <strong>in</strong> d<strong>in</strong>amičen<br />
kolektiv ambiciozne študente različnih smeri <strong>in</strong><br />
druge mlade z željo po ustvarjanju na področju spletne<br />
<strong>in</strong> časopisne publicistike. Posebej bomo veseli nadar<strong>je</strong>nih<br />
kadrov, ki se najdejo v konceptu <strong>med</strong>ija nazorsko<br />
pomladne <strong>in</strong> ekonomsko zdravorazumske usmeritve.<br />
KAKO POSTANETE NOVINAR<br />
Besedilo na eno iz<strong>med</strong> predlaganih tematik, dolg <strong>med</strong> 400 <strong>in</strong><br />
600 besedami, pošl<strong>je</strong>te na e-mail naslov urednistvo@domov<strong>in</strong>a.<br />
<strong>je</strong> najkasne<strong>je</strong> do nedel<strong>je</strong>, 3. 3. 2024. Pri tem pošljite tudi kratek<br />
živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong>pis <strong>in</strong> vaše razmišljan<strong>je</strong> o tem, zakaj bi sodelovali pri<br />
soustvarjanju Domov<strong>in</strong>e.<br />
KAKO BO IZGLEDAL POSTOPEK<br />
Iz<strong>med</strong> prispelih zapisov bomo v uredništvu izbrali tiste, ki bodo<br />
po našem mnenju dosegali standarde za objavo komentarja<br />
oziroma kolumne na Domov<strong>in</strong>i.<br />
Najboljše prispevke bomo objavili v enem od rednih komentatorskih<br />
term<strong>in</strong>ov na spletu, po uredniški presoji pa morda tudi v<br />
tiskanem tedniku <strong>Domov<strong>in</strong>a</strong>. Pri tem si pridržu<strong>je</strong>mo vso pravico<br />
preso<strong>je</strong>, kateri iz<strong>med</strong> prispelih zapisov bo objavl<strong>je</strong>n <strong>in</strong> kateri ne,<br />
brez podajanja pojasnil avtor<strong>je</strong>m. Praviloma bo objavl<strong>je</strong>n največ<br />
en zapis na posamezno razpisano temo, mogoče pa <strong>je</strong> tudi, da ne<br />
bo objavl<strong>je</strong>no nobeno od prispelih besedil.<br />
Z izbranimi avtorji bomo v drugem koraku opravili avdicijo oz.<br />
razgovor, na katerem se bomo tudi bol<strong>je</strong> spoznali <strong>in</strong> pogovorili o<br />
možnosti rednega sodelovanja v nov<strong>in</strong>arski ekipi Domov<strong>in</strong>e.<br />
KAJ LAHKO PRIDOBITE<br />
Če bo za objavo izbran vaš zapis, bo z vašim imenom <strong>in</strong> priimkom<br />
objavl<strong>je</strong>n v enem ali več <strong>med</strong>ijih Domov<strong>in</strong>e. Besedilo bo uredniško<br />
ure<strong>je</strong>no <strong>in</strong> naslovl<strong>je</strong>no. Poleg tega vas bomo povabili na<br />
razgovor <strong>in</strong> se pogovorili o možnosti rednega sodelovanja.<br />
Vaša naloga <strong>je</strong>, da nas v prvem koraku prepričate z besedilom.<br />
Ta objava ne bo honorirana, vendar bomo izbranim avtor<strong>je</strong>m po<br />
objavi ponudili še možnost objave dodatnih petih honoriranih<br />
prispevkov/komentar<strong>je</strong>v/kolumn na Domov<strong>in</strong>i v sledečih mesecih<br />
pod takrat predstavl<strong>je</strong>nimi pogoji.<br />
KAJ LAHKO IZGUBITE<br />
Praktično ničesar razen tega, da poslano besedilo na Domov<strong>in</strong>i<br />
ne bo objavl<strong>je</strong>no. Z njim lahko v tem primeru prosto razpolagate.<br />
Če pa bo besedilo izbrano za objavo na Domov<strong>in</strong>i, se pravice zanj<br />
Tomo Strle/CITRUS<br />
prenesejo na Domov<strong>in</strong>o <strong>in</strong> ga brez našega soglasja ni dovol<strong>je</strong>no<br />
objaviti v drugih <strong>med</strong>ijih ali drug<strong>je</strong> na spletu.<br />
VELJA ŠE<br />
Objavljali ne bomo besedil, katerih avtorji so aktivni člani političnih<br />
strank ali političnih gibanj.<br />
Za vseb<strong>in</strong>o poslanih besedil odgovarjajo avtorji sami.<br />
Uredništvo si pridružu<strong>je</strong> pravico ne objaviti kateregakoli besedila,<br />
brez pojasn<strong>je</strong>vanja <strong>in</strong> navajanja razlogov.<br />
S pošiljan<strong>je</strong>m besedila v okviru našega natečaja soglašate z vsem<br />
tukaj zapisanim.<br />
PREDLAGANE TEMATIKE<br />
• Razraščan<strong>je</strong> birokraci<strong>je</strong> – pod<strong>je</strong>tniki <strong>in</strong> državljani v primežu<br />
pretirane regulaci<strong>je</strong> <strong>in</strong> birokratizaci<strong>je</strong>.<br />
• Zamu<strong>je</strong>ne priložnosti politične levice <strong>in</strong> desnice v letu <strong>in</strong><br />
pol mandata Golobove vlade.<br />
• Vladav<strong>in</strong>a prava ali prava vladav<strong>in</strong>a: kaj se upravičeno <strong>in</strong> kaj<br />
ne očita Poljski <strong>in</strong> Madžarski?<br />
• D<strong>in</strong>amika politike Evropske uni<strong>je</strong>: kakšne so sploh še<br />
razlike <strong>med</strong> Evropsko ljudsko stranko, liberalci (Renew) <strong>in</strong><br />
socialisti (S&D)?<br />
• Digitalna prihodnost: se <strong>je</strong> lahko zgolj veselimo ali nas<br />
lahko tudi skrbi?<br />
• Upravljan<strong>je</strong> z državnim premožen<strong>je</strong>m: kakšna bi bila prava<br />
strategija?<br />
• Zdravstveni sistem – pasti <strong>in</strong> prednosti javnega sistema.<br />
• Kako <strong>je</strong> lahko država socialna <strong>in</strong> hkrati fiskalno modra?<br />
• Imate sami <strong>in</strong>ovativno idejo za komentar? Sporočite nam jo<br />
na e-mail <strong>in</strong> presodili bomo o n<strong>je</strong>ni primernosti.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
34<br />
DRUŽBA<br />
Koalicija bi povečala f<strong>in</strong>ančne izdatke za podporo kulturi<br />
prisel<strong>je</strong>ncev iz nekdan<strong>je</strong> SFRJ, hkrati pa <strong>je</strong> zmanjšala<br />
sredstva za razvoj <strong>in</strong> promocijo slovenšč<strong>in</strong>e.<br />
MARTIN<br />
NAHTIGAL<br />
SHUTTERSTOCK<br />
V<br />
državnozborsko proceduro<br />
<strong>je</strong> bil konec novembra vložen<br />
predlog zakona o kulturnih<br />
pravicah pripadnikov narodnih<br />
skupnosti nekdan<strong>je</strong> SFRJ, ki predvideva<br />
tudi, da bo za uresničevan<strong>je</strong><br />
kulturnih pro<strong>je</strong>ktov omen<strong>je</strong>nih narodnih<br />
skupnosti pristojno M<strong>in</strong>istrstvo<br />
za kulturo.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
Več pravic v javnem<br />
šolstvu za migracijo<br />
IZ NEKDANJE SFRJ<br />
V slovenskem parlamentu smo bili ponovno priča obujanju jugonostalgi<strong>je</strong>. Poslanka<br />
Gibanja Svoboda Alma Intihar <strong>je</strong> v razpravi o širitvi pravic ekonomskim migrantom iz bivših<br />
držav Jugoslavi<strong>je</strong> poskrbela za deklamacijski vložek, ki priča o <strong>in</strong>doktr<strong>in</strong>iranosti slovenske<br />
politične levice <strong>in</strong> odsotnosti narodne zavesti.<br />
SFRJ PREKO ŠOLSTVA<br />
Koalicijske stranke predlagajo spremembe<br />
na področju šolstva. Tako m<strong>in</strong>istrstvu<br />
za vzgojo <strong>in</strong> izobraževan<strong>je</strong><br />
nalagajo, da mora omogočiti osnovno<br />
<strong>in</strong> sredn<strong>je</strong>šolsko brezplačno učen<strong>je</strong> maternega<br />
<strong>je</strong>zika <strong>in</strong> kulture v okviru fakultativnega<br />
ali dopolnilnega pouka za<br />
otroke pripadnikov narodov nekdan<strong>je</strong><br />
SFRJ v Sloveniji.<br />
Poleg tega bi moralo m<strong>in</strong>istrstvo f<strong>in</strong>ancirati<br />
spodbude sodelovanja javnih<br />
<strong>in</strong> zasebnih šol pri učenju maternega<br />
<strong>je</strong>zika ter gostovanja šol na področju<br />
nekdan<strong>je</strong> SFRJ v Sloveniji <strong>in</strong> obratno.<br />
Poleg tega pa naj bi zagotavljali <strong>in</strong>štruktor<strong>je</strong><br />
ali učitel<strong>je</strong> z Balkana v Sloveniji za<br />
poučevan<strong>je</strong> v slovenskih šolah.<br />
Mladi poslanec iz vrst opozicijske<br />
SDS Andrej Hoivik <strong>je</strong> pri tem spomnil,<br />
da <strong>je</strong> zelo pomenljivo, da <strong>je</strong> aktualna<br />
vlada f<strong>in</strong>ančna sredstva za razvoj <strong>in</strong><br />
promocijo slovenšč<strong>in</strong>e za leto 2024<br />
znižala na 260.000 evrov (v letu 2023<br />
na tej postavki 1.500.000 evrov).<br />
NADALJEVANJE PRITISKOV<br />
V zadnjih mesecih iztekajočega se mandata<br />
leta 2018 so stranke vladne koalici<strong>je</strong><br />
v državnozborsko proceduro vlagale<br />
zakone hitre<strong>je</strong>, kot jih <strong>je</strong> takratni poslanec<br />
Matjaž Han uspel tiskati, kaj šele,<br />
da bi jih prebral, <strong>je</strong> v tistem obdobju<br />
dejal sam za eno iz<strong>med</strong> televizij. Prvopodpisani<br />
pod zakon <strong>je</strong> bil poslanec SMC<br />
Dragan Matić, ki se mu <strong>je</strong> pridružilo 22<br />
strankarskih kolegov, 5 poslancev Levice,<br />
5 poslancev SD <strong>in</strong> 2 poslanca iz De-<br />
SUS-a. Očitno se zgodba ponavlja.<br />
Takrat <strong>je</strong> bil tudi načrt, da bi v letih<br />
2018 <strong>in</strong> 2019 <strong>med</strong> društva narodnih<br />
skupnosti pripadnikov narodov nekdan<strong>je</strong><br />
SFRJ razdelil 320 tisoč evrov, vendar<br />
predlagatelji v zakonskem gradivu<br />
zapišejo, da bodo po njihovem prepričanju<br />
potrebna »še dodatna sredstva«.<br />
Vendar <strong>je</strong> celotna stvar padla v vodo,<br />
saj niso imeli dvotretj<strong>in</strong>ske več<strong>in</strong>e za<br />
vpis v ustavo tret<strong>je</strong> manjš<strong>in</strong>ske skupnosti.<br />
Sedaj torej poskušajo z zakonom,<br />
čeprav se mnen<strong>je</strong> zakonodajno-pravne<br />
službe ne sprem<strong>in</strong>ja <strong>in</strong> so predlagatel<strong>je</strong><br />
opozorili glede neustavnosti teh predlogov<br />
tako leta 2018 kot tudi v zadnji<br />
razpravi: »Ustava v splošnih določbah<br />
(5. člen) poudarja pomen varstva <strong>in</strong> zagotavljanja<br />
pravic narodnih skupnosti,<br />
vendar posebnega varstva <strong>in</strong> pravic<br />
drugih narodnih skupnosti oziroma<br />
narodov na kolektivni ravni ne ureja.«<br />
V razpravi <strong>je</strong> bilo očitno, da gre<br />
za enako ideološko predpostavko <strong>in</strong><br />
ne reševan<strong>je</strong> realnih težav na terenu.<br />
Tako <strong>je</strong> poslanka NSi Iva Dimic spomnila:<br />
»Koalicija <strong>je</strong> pred kratkim zavrnila<br />
naš zakon, s katerim smo v NSi želeli<br />
uvesti enoletne pripravljalnice slovenskega<br />
<strong>je</strong>zika <strong>in</strong> kulture za tu<strong>je</strong> otroke,
DRUŽBA<br />
35<br />
ki se vpišejo v slovensko osnovno šolo,<br />
a ne govorijo slovensko. Danes pa razpravljamo<br />
o koalicijskem zakonu, ki<br />
predvideva učen<strong>je</strong> maternega <strong>je</strong>zika <strong>in</strong><br />
kulture v osnovnih <strong>in</strong> srednjih šolah za<br />
otroke pripadnikov narodov nekdan<strong>je</strong><br />
SFRJ. S takim pristopom se spodbuja<br />
zapiran<strong>je</strong> tu<strong>je</strong><strong>je</strong>zičnih skupnosti vase,<br />
ne pa <strong>in</strong>tegracija!«<br />
DRŽAVA PODPIRA<br />
KULTURO PRISELJENCEV<br />
Za uresničevan<strong>je</strong> kolektivnih kulturnih<br />
pravic pripadnikov narodnosti SFRJ<br />
v Sloveniji <strong>je</strong> sicer že zdaj dokaj dobro<br />
poskrbl<strong>je</strong>no. Slovenija <strong>je</strong> leta 2011 spre<strong>je</strong>la<br />
Deklaracijo RS o položaju narodnih<br />
skupnosti pripadnikov narodov nekdan<strong>je</strong><br />
SFRJ v Republiki Sloveniji, pri vladi<br />
pa od tega leta že delu<strong>je</strong> Svet za vprašan<strong>je</strong><br />
narodnih skupnosti SFRJ, vendar ne<br />
kot stalni organ (2. Janševa vlada ga <strong>je</strong><br />
uk<strong>in</strong>ila, Cerar<strong>je</strong>va pa vzpostavila nazaj).<br />
Številna kulturna društva narodnih<br />
skupnosti z območja nekdan<strong>je</strong> SFRJ<br />
pa na razpisu znotraj programa Ljubiteljske<br />
kulture, za katerega skrbi Javni<br />
sklad za kulturne dejavnosti, letno prejmejo<br />
okrog 4 % razpisanih sredstev. Na<br />
M<strong>in</strong>istrstvu za kulturo to področ<strong>je</strong> trenutno<br />
pokriva Služba za kulturne raznolikosti<br />
<strong>in</strong> človekove pravice.<br />
Pripadniki drugih narodov že dobro<br />
izkoriščajo svo<strong>je</strong> pravice, ki jih imajo<br />
kot slovenski državljani. Sploh jim<br />
to uspeva pri ustanavljanju kulturnih<br />
nevladnih organizacij. Tako obstaja<br />
Zveza srbskih društev, ki združu<strong>je</strong> 16<br />
društev. Od leta 2003 do danes <strong>je</strong> za<br />
svo<strong>je</strong> kulturno udejstvovan<strong>je</strong> pre<strong>je</strong>la<br />
135.000 evrov davkoplačevalskega denarja.<br />
Samo ljubljanski srbski društvi<br />
sta v istem obdobju pre<strong>je</strong>li 250.000<br />
evrov. Srbsko društvo v Postojni <strong>je</strong><br />
pre<strong>je</strong>lo že preko 140.000 evrov javnega<br />
denarja, Makedonska zveza društev<br />
119.000 evrov, Albansko društvo<br />
66.000 evrov, Hrvaška zveza društev<br />
55.000 evrov. Poleg tega imajo vse te<br />
zveze še lokalne izpostave, ki so same<br />
pre<strong>je</strong>mnice zavidljivih zneskov. Absolutna<br />
zmagovalca pa sta Bošnjaška<br />
kulturna zveza, ki <strong>je</strong> skupno pre<strong>je</strong>la<br />
846.000 evrov, <strong>in</strong> Bošnjaško mlad<strong>in</strong>sko<br />
kulturno društvo s preko 260.000<br />
evri pre<strong>je</strong>mkov javnega denarja. Največja<br />
f<strong>in</strong>ancerja pa sta pri vseh M<strong>in</strong>istrstvo<br />
za kulturo <strong>in</strong> Javni sklad za<br />
kulturne dejavnosti.<br />
<br />
Posnetek zaslona<br />
O jugonostalgiji slovenske levice najbol<strong>je</strong> priča nastop poslanke Alme Intihar (51), ki ga <strong>je</strong><br />
začela z recitacijo pesmi »Jugoslavijo«: »Od Vardara pa do Triglava ...«<br />
Komentar avtorja<br />
EKONOMSKE MIGRACIJE NISO MANJŠINE<br />
Republika Slovenija priznava manjš<strong>in</strong>ske<br />
pravice dvema avtohtonima narodnima<br />
skupnostma – italijanski na Primorskem<br />
<strong>in</strong> madžarski v Prekmurju. Po<br />
ure<strong>je</strong>nosti manjš<strong>in</strong>skih pravic Slovenija<br />
sodi <strong>med</strong> države, ki imajo manjš<strong>in</strong>sko<br />
zakonodajo ure<strong>je</strong>no nadpovprečno dobro.<br />
Omen<strong>je</strong>ni dve skupnosti sta manjš<strong>in</strong>i,<br />
ker sta avtohtoni na svo<strong>je</strong>m območju<br />
<strong>in</strong> sta ostali zunaj svo<strong>je</strong> matične države<br />
zaradi političnih razlogov. Ponavadi <strong>je</strong> ta<br />
politični razlog potek razmejitve, tako <strong>je</strong><br />
tudi pri dveh manjš<strong>in</strong>ah v Sloveniji.<br />
Komunistični režim se <strong>je</strong> trudil razbiti<br />
narodnostne strukture posameznih<br />
republik s spodbujan<strong>je</strong>m presel<strong>je</strong>vanja.<br />
Slovenija <strong>je</strong> bila za ostale republike vedno<br />
privlačna, saj <strong>je</strong> imela najvišji ekonomski<br />
standard. Tako so v novonastala<br />
mesta, ki so zrasla bolj iz ideologi<strong>je</strong> kot<br />
iz realne ekonomske koristi, prihajali v<br />
tisočih. V iskanju dela <strong>in</strong> boljšega standarda.<br />
Drugemu valu smo bili priča <strong>med</strong><br />
vojno na Balkanu v devetdesetih, ko so<br />
prebivalci iz vojnega območja bežali v<br />
Slovenijo. Tudi zato, ker so tukaj že imeli<br />
sorodnike iz prvega vala presel<strong>je</strong>vanja.<br />
Čas njihovega bivanja jih ne dela za<br />
manjš<strong>in</strong>o, kajti razlog njihove priselitve<br />
ni manjš<strong>in</strong>ski. Italijanska <strong>in</strong> madžarska<br />
etnična skupnost se nista priselili na<br />
slovensko ozeml<strong>je</strong>, ampak so se me<strong>je</strong><br />
slovenskega ozemlja spremenile tako,<br />
da sta se znašli na slovenskem ozemlju.<br />
Zato <strong>je</strong> enačen<strong>je</strong> manjš<strong>in</strong> <strong>in</strong> ekonomskih<br />
migrantov popolnoma zgrešeno <strong>in</strong><br />
izključno politično motivirano.<br />
V Sloveniji živimo Slovenci <strong>in</strong> pripadniki<br />
drugih narodov. Vsi pa smo (vsaj v<br />
veliki več<strong>in</strong>i) slovenski državljani. In tako<br />
uživamo enake pravice. Ena od teh pravic<br />
<strong>je</strong> tudi, da ohranjamo kulturo, da se<br />
kulturno udejstvu<strong>je</strong>mo. Sedanji predlog<br />
zakona pravi, da ti prisel<strong>je</strong>nci iz bivše<br />
SFRJ potrebu<strong>je</strong>jo pri tem poseben status;<br />
posebno, ločeno podporo države.<br />
<strong>Zakaj</strong>? <strong>Zakaj</strong> naj bi to potrebovali? Ekonomski<br />
migranti po celotnem svetu, tudi<br />
Slovenci v tuj<strong>in</strong>i, morajo svo<strong>je</strong> organizaci<strong>je</strong><br />
f<strong>in</strong>ancirati pod enakimi pogoji kot<br />
vsi ostali državljani tiste države oz. jim<br />
pri tem pomaga matična država.<br />
Lahko se spomnimo, kako M<strong>in</strong>istrstvo<br />
za kulturo za obdob<strong>je</strong> od 2014 do<br />
2017 za Akademsko folklorno skupno<br />
France Marolt na razpisu ni našlo denarja<br />
– z argumentom, da <strong>je</strong> »kvalitativna presežnost<br />
te skup<strong>in</strong>e v zadnjih letih manj<br />
izrazita«. Prav tako ni našlo denarja za<br />
Društvo komorni godalni orkester Slovenske<br />
filharmoni<strong>je</strong> <strong>in</strong> Akademski pevski<br />
zbora Tone Tomšič ter še marsikatero<br />
drugo organizacijo, ki se ukvarja s slovensko<br />
kulturo. Ta predlog zakona <strong>je</strong> zgolj še<br />
en prikaz tega, kar nam slovenska levica,<br />
sedeča na ramenih prejšn<strong>je</strong>ga sistema,<br />
vedno znova dokazu<strong>je</strong>: slovenski narod <strong>je</strong><br />
ne zanima, ne borijo se zanj, zanj ne spre<strong>je</strong>majo<br />
zakonov, ampak jih spre<strong>je</strong>majo s<br />
cil<strong>je</strong>m lastnega blagostanja <strong>in</strong> ohranitve<br />
na oblasti. Več<strong>in</strong>ski del slovenskega naroda<br />
pa zaradi politične korektnosti ter strahu<br />
pred zmerjan<strong>je</strong>m z nacionalizmom<br />
prevečkrat ostane tiho.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
36<br />
AKTUALNO<br />
Demonstraci<strong>je</strong> upoko<strong>je</strong>ncev z ostrimi zahtevami<br />
so bile tudi pred stavbo Televizi<strong>je</strong> Slovenija.<br />
Deseti shod upoko<strong>je</strong>ncev:<br />
VLADA NAJ »SPOKA«<br />
Demonstranti iz vrst upoko<strong>je</strong>ncev so pred stavbo RTVS zagrozili, da bodo »nesposobne<br />
družbeno-politične delavce« odnesli ven. Pavle Rupar pa vladajočim sporoča, da upoko<strong>je</strong>ncev<br />
ne bodo več metali iz parlamenta <strong>in</strong> da mora vlada »spokati«.<br />
UREDNIŠTVO<br />
JAKOB VID ZUPANČIČ/DOMOVINA.JE<br />
Pavel Rupar <strong>je</strong> na prejšn<strong>je</strong>m shodu napovedal, da naj<br />
bi bil tudi zadnji, »ker pričaku<strong>je</strong>mo, da dr. Robert<br />
Golob novega leta kot funkcionar, predsednik vlade,<br />
ne bo preživel, potem pa ne bomo imeli proti komu<br />
protestirati. Upamo na boljše novo leto, na boljše čase.« Napoved<br />
se ni uresničila <strong>in</strong> tako <strong>je</strong> potekal deseti shod.<br />
Deseti vseslovenski protestni shod upoko<strong>je</strong>nk <strong>in</strong> upoko<strong>je</strong>ncev<br />
v Ljubljani <strong>je</strong> prvi v novem koledarskem letu <strong>in</strong> prvi,<br />
odkar sta se n<strong>je</strong>gova pobudnika, ljudska <strong>in</strong>iciativa Glas upoko<strong>je</strong>ncev<br />
Sloveni<strong>je</strong> <strong>in</strong> Inštitut 1. oktober januarja prelevila<br />
tudi v politično stranko.<br />
Pred uradnim pričetkom se <strong>je</strong> večji del protestnikov zbral<br />
pred RTV Slovenija, k<strong>je</strong>r so izrazili svo<strong>je</strong> nezadovoljstvo nad<br />
javno <strong>med</strong>ijsko hišo <strong>in</strong> n<strong>je</strong>nim poročan<strong>je</strong>m. Eno<strong>in</strong>polurni<br />
program se <strong>je</strong> pričel ob 15. uri s slovensko himno, nadal<strong>je</strong>val<br />
pa z govori iz ljudstva, kot jih <strong>je</strong> napovedal Pavel Rupar (63).<br />
Pred tem so se protestniki sprehodili po centru Ljubljane <strong>in</strong><br />
po Tivolski cesti do Trga republike.<br />
ZAČELI PRED RTVS<br />
Pred stavbo TVS <strong>je</strong> prvi spregovoril Igor Černoga. V rokah<br />
drži megafon, zato se n<strong>je</strong>gov glas širi po vsej bližnji okolici.<br />
»Vsakič, ko bomo prišli, bo veliko bolj ostro. Na koncu, če ne<br />
boste odstopili <strong>in</strong> se pobrali, bomo vstopili v stavbo <strong>in</strong> vas<br />
bomo mi odnesli,« <strong>je</strong> nagovoril vodstvo javne <strong>med</strong>ijske hiše.<br />
Vodstvo RTV <strong>je</strong> obtožil, da so nesposobni <strong>in</strong> družbeno-politični<br />
delavci. »Slovenija ni socialistična Jugoslavija. Če želite<br />
socialistično Jugoslavijo, se spokajte tja, k<strong>je</strong>r ta <strong>je</strong>. Dovolj nam<br />
<strong>je</strong> enoumja. Ta televizija <strong>je</strong> od vseh državljanov Republike Sloveni<strong>je</strong>,«<br />
<strong>je</strong> bil oster.<br />
PRIČAKOVANJA RAZLIČNA<br />
V množici protestnikov smo povprašali po vzrokih za njihovo<br />
udeležbo na današn<strong>je</strong>m protestnem shodu. Več<strong>in</strong>a vprašanih<br />
se <strong>je</strong> zbrala, ker želi opozoriti na zahteve, ki jih imajo upoko<strong>je</strong>nci<br />
do te vlade. Par iz Postojne <strong>je</strong> povedal, da trenutno<br />
stan<strong>je</strong> z najnižjimi pokojn<strong>in</strong>ami do<strong>je</strong>ma kot nespoštovan<strong>je</strong><br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Komentar<br />
AKTUALNO 37<br />
človekovih pravic <strong>in</strong> <strong>je</strong> prišel podpret prizadevanja za več<strong>je</strong><br />
uskla<strong>je</strong>van<strong>je</strong> pokojn<strong>in</strong> z rastjo stroškov ter v splošnem boljše<br />
živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong> upoko<strong>je</strong>ncev. Podobno so se str<strong>in</strong>jali v skup<strong>in</strong>i upoko<strong>je</strong>ncev,<br />
ki <strong>je</strong> prišla z Gorenjske. Radi bi opozorili vlado, naj<br />
ne pozabi na upoko<strong>je</strong>nce <strong>in</strong> na pravice, ki jim pripadajo.<br />
Več pa <strong>je</strong> bilo tudi jasno izraženih mnenj, da so se upoko<strong>je</strong>nci<br />
zbrali, ker se ne str<strong>in</strong>jajo s politiko te vlade v celoti<br />
<strong>in</strong> si želijo, da vlada Roberta Goloba čim prej odstopi. Upoko<strong>je</strong>nec<br />
iz Ljubljane nam <strong>je</strong> zaupal, da <strong>je</strong> za slabo stan<strong>je</strong> upoko<strong>je</strong>ncev<br />
<strong>in</strong> njihovih pravic krivo tudi to, da desnica nikakor<br />
ne zmaga na volitvah. Tako <strong>je</strong> dejal: »Če bi imeli pravega<br />
vodjo opozici<strong>je</strong>, bi bilo že vse to ure<strong>je</strong>no. Po letu 2010 desnica<br />
samo še izgublja. Protesti so izraz naše slabe vol<strong>je</strong>, ker<br />
levice v naši državi demokratično ne moreš premagati.«<br />
Mediji so poročan<strong>je</strong> o velikem shodu<br />
v Ljubljani več<strong>in</strong>oma ignorirali kljub<br />
tisočim udeležencev.<br />
METANJE IZ PARLAMENTA<br />
Serija govorcev <strong>je</strong> orisala različne zahteve, ki so se raztezale<br />
od višjih pokojn<strong>in</strong> do odstopa vlade. Tako <strong>je</strong> eden iz<strong>med</strong> govornikov<br />
dejal: »Zahtevamo pošteno ravnan<strong>je</strong> z našim denar<strong>je</strong>m.<br />
Ne pa tako, kot <strong>je</strong> bilo v primeru stavbe na Litijski, ko <strong>je</strong><br />
šlo za krajo <strong>in</strong> korupcijo.« Spomnil <strong>je</strong> tudi na zadnjo epizodo<br />
v Državnem zboru, ko so obravnavali predlog zakona, ki ga<br />
<strong>je</strong> pripravil Rupar, ter zaključil: »Ne boste nas metali iz parlamenta.<br />
Če nas boste, boste naslednjič vi leteli ven.« Med<br />
drugim so govorci poudarjali tudi pomen druž<strong>in</strong>skih <strong>in</strong> tradicionalnih<br />
vrednot.<br />
Shod <strong>je</strong> z nastopom mladega Jana Balanta dobil tudi<br />
<strong>med</strong>generacijsko noto, saj ga <strong>je</strong> Rupar napovedal kot predstavnika<br />
mladih, študentov, ki podpirajo njihova prizadevanja,<br />
<strong>in</strong> kot predstavnika generacij, ki sledijo. Mladi govornik<br />
<strong>je</strong> poudaril pomen resničnega <strong>med</strong>generacijskega<br />
sodelovanja <strong>in</strong> sobivanja, »ki bo spodbudilo odločevalce k<br />
pravim ukrepom.«<br />
»Zadnjič v živl<strong>je</strong>nju ste iz parlamenta vrgli upoko<strong>je</strong>nce,<br />
zadnjič ste dvignili glas nad mano <strong>in</strong> zadnjič ste v parlamentu,«<br />
<strong>je</strong> uvodoma dejal Pavel Rupar. Ampak to <strong>je</strong> le majhen del<br />
nespoštovanja te vlade <strong>in</strong> koalici<strong>je</strong> do upoko<strong>je</strong>ncev <strong>in</strong> upoko<strong>je</strong>nk.<br />
Spomnil <strong>je</strong> na to, da so eno leto čakali na obravnavo<br />
predloga zakona <strong>in</strong> so jih zafrkavali z vejicami, kot <strong>je</strong> to opisal.<br />
»Deset tisoč vas <strong>je</strong> oddalo podpise na upravnih enotah<br />
<strong>in</strong> poteptali so vas, kot da niste nič. Takih ne rabimo v parlamentu,«<br />
<strong>je</strong> še dejal <strong>in</strong> množica se <strong>je</strong> odzvala s klici »lopovi,<br />
lopovi, lopovi«.<br />
»Gospod predsednik pojma nima. Pojma nima, najboljši<br />
slovenski <strong>in</strong> evropski menedžer,« pa <strong>je</strong> del kritike uperil<br />
proti vladi <strong>in</strong> premierju Golobu. Vlado <strong>je</strong> obtožil ponarejanja<br />
statističnih podatkov, <strong>in</strong>flaci<strong>je</strong> <strong>in</strong> nesmiselnosti popisovanja<br />
cen v prehranski košarici. Kot <strong>je</strong> zaključil prejšnji shod,<br />
<strong>je</strong> tudi tega: z napovedjo, da dvanajsti shod mogoče še bo,<br />
tr<strong>in</strong>ajstega pa ne bo več, saj »mora vlada spokati«. <br />
Mediji so demonstrante obtožili, da so na<br />
podstavek Dečka s piščalko narisali srp <strong>in</strong><br />
kladivo <strong>in</strong> svastiko, kar pa ti zanikajo: trdijo, da<br />
se <strong>je</strong> grafit pojavil po koncu shoda.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
38 AKTUALNO SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
JAKOB VID<br />
ZUPANČIČ<br />
FOTOMONTAŽA<br />
CITRUS<br />
Zakon o »štempljanju«<br />
SE SPET SPREMINJA,<br />
pod<strong>je</strong>tniki bi ga radi uk<strong>in</strong>ili<br />
Na M<strong>in</strong>istrstvu za delo so pripravili osnutek sprememb zakona o »štempljanju«. Zaradi<br />
n<strong>je</strong>gove neživl<strong>je</strong>njskosti se <strong>je</strong> zvrstilo kar nekaj pritožb, do prejšn<strong>je</strong>ga tedna so na elektronski<br />
naslov, na katerega so lahko pisali vsi s težavami pri izvajanju zakona, pre<strong>je</strong>li 218 pripomb.<br />
Nov predlog sprem<strong>in</strong>ja def<strong>in</strong>icijo<br />
delavca, za katerega se<br />
zahteva evidentiran<strong>je</strong> časa,<br />
uk<strong>in</strong>ja pa se tudi vpisovan<strong>je</strong><br />
podatkov o delavčevem odmoru. Za<br />
mnen<strong>je</strong> o novem <strong>in</strong> starem predlogu<br />
zakona smo povprašali dva znana slovenska<br />
pod<strong>je</strong>tnika.<br />
218 PRIPOMB<br />
GLEDE IZVAJANJA<br />
M<strong>in</strong>istrstvo za delo <strong>je</strong> pripravilo osnutek<br />
sprememb Zakona o evidencah<br />
na področju dela <strong>in</strong> socialne varnosti.<br />
Osnutek naj bi bil obema socialnima<br />
partner<strong>je</strong>ma, s<strong>in</strong>dikatom <strong>in</strong> delodajalcem,<br />
predstavl<strong>je</strong>n v petek.<br />
Gre za sporni zakon, ki se <strong>je</strong> v praksi<br />
začel uporabljati lani novembra,<br />
čeprav <strong>je</strong> uradno začel veljati že maja<br />
lani. Čeprav so na m<strong>in</strong>istrstvu zagotavljali,<br />
da ni tako, so mnogi zakonu<br />
očitali, da uvaja obvezno »štempljan<strong>je</strong>«<br />
ter da <strong>je</strong> neživl<strong>je</strong>njski. Po novembrskem<br />
predlogu <strong>je</strong> bilo tako obvezno<br />
beležen<strong>je</strong> časa prihoda na delo <strong>in</strong> odhoda<br />
z dela, izrabe <strong>in</strong> obsega izrabe<br />
odmora <strong>med</strong> delovnim časom, opravl<strong>je</strong>nih<br />
ur v drugih posebnih pogojih<br />
dela, ki izhajajo iz razporeditve delovnega<br />
časa (npr. ure nočnega, izmenskega,<br />
prazničnega dela), opravl<strong>je</strong>nih<br />
ur v neenakomerno razpore<strong>je</strong>nem delovnem<br />
času ter tekočega seštevka ur<br />
v tednu, mesecu ali letu, iz katerega<br />
<strong>je</strong> razvidno referenčno obdob<strong>je</strong>, ki se<br />
upošteva za neenakomerno razporeditev<br />
<strong>in</strong> za začasno prerazporeditev polnega<br />
delovnega časa.<br />
Evidenco <strong>je</strong> bilo treba voditi za vsako<br />
fizično osebo, ki <strong>je</strong> v delovnem razmerju<br />
na podlagi sklen<strong>je</strong>ne pogodbe o<br />
zaposlitvi, ter tudi za tiste osebe, ki na<br />
kakršnikoli drugi pravni podlagi opravljajo<br />
delo. To <strong>je</strong> pomenilo, da <strong>je</strong> bilo<br />
treba po zakonu evidenco voditi tudi<br />
za študente, upoko<strong>je</strong>nce, agencijske <strong>in</strong><br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
druge pogodbene delavce. Evidenca ni<br />
obšla niti tistih, ki opravljajo samostojno<br />
poklicno, kmetijsko ali drugo dejavnost<br />
pod pogo<strong>je</strong>m, da jo opravljajo osebno<br />
<strong>in</strong> da so vključeni v delovni proces<br />
delodajalca oziroma da pretežno uporabljajo<br />
sredstva za opravljan<strong>je</strong> dela, ki<br />
so del delovnega procesa delodajalca.<br />
Zaradi zgražanja nad zakonom <strong>je</strong><br />
bil odprt poseben elektronski naslov,<br />
na katerega lahko vsi, ki imajo kakršnekoli<br />
težave pri n<strong>je</strong>govem izvajanju, do<br />
20. februarja sporočijo komentar<strong>je</strong>,<br />
opažanja <strong>in</strong> sugesti<strong>je</strong>. Do prejšn<strong>je</strong>ga te-
SVOBODNO GOSPODARSTVO 39<br />
dna <strong>je</strong> bilo pre<strong>je</strong>tih 218 pripomb. Poleg<br />
urejanja evidenc <strong>je</strong> predlog vključeval<br />
tudi obvezno voden<strong>je</strong> elektronskih<br />
evidenc za kršitel<strong>je</strong> zakonoda<strong>je</strong> ter viš<strong>je</strong><br />
globe <strong>in</strong> pooblastila <strong>in</strong>špektor<strong>je</strong>m za<br />
izrekan<strong>je</strong> glob v razponu.<br />
SPREMINJA SE<br />
DEFINICIJA DELAVCA<br />
Sedaj pa so tako na m<strong>in</strong>istrstvu pripravili<br />
nov predlog, po katerem naj bi<br />
ponovno spremenili def<strong>in</strong>icijo delavca,<br />
za katerega se zahteva evidentiran<strong>je</strong><br />
delovnega časa, <strong>in</strong> sicer tako, da bo za<strong>je</strong>tih<br />
manj delavcev. Črtano naj bi bilo<br />
določilo, da <strong>je</strong> evidenco treba voditi za<br />
ljudi, »ki opravljajo delo na nač<strong>in</strong>, da<br />
pretežno uporabljajo sredstva za opravljan<strong>je</strong><br />
dela, ki so del delovnega procesa<br />
delodajalca«, saj lahko ta dikcija po<br />
M<strong>in</strong>istrstvo za delo Luke Mesca (36)<br />
sprem<strong>in</strong>ja sporni zakon o »štempljanju« tako,<br />
da bo za<strong>je</strong>l manj delavcev, a nova def<strong>in</strong>icija<br />
<strong>je</strong> precej zapletena.<br />
nepotrebnem zajame tudi tiste, ki dela<br />
ne opravljajo osebno <strong>in</strong> niso vključeni<br />
v delovni proces delodajalca oziroma<br />
opravljajo delo s sredstvi delodajalca, a<br />
ne pod n<strong>je</strong>govim nadzorom <strong>in</strong> v skladu<br />
z n<strong>je</strong>govimi navodili.<br />
Razrahljal naj bi se tudi nabor podatkov<br />
za dnevni vpis v evidenco. Med<br />
drugim <strong>je</strong> M<strong>in</strong>istrstvo za delo naknadno<br />
ugotovilo, da ideja o vpisovanju<br />
podatkov o odmoru pr<strong>in</strong>aša le obveznosti,<br />
ne pa tudi koristi. Zapisali so,<br />
da tak ukrep ni primeren, saj ne zagotavlja,<br />
da bo takšen zahtevani podatek<br />
izkazoval dejansko stan<strong>je</strong> na področju<br />
izrabe odmora <strong>med</strong> delovnim časom.<br />
Za vse preostale podatke, ki jih <strong>je</strong><br />
treba na novo vpisovati v evidenco, pa<br />
bi na m<strong>in</strong>istrstvu v zakon vnesli nov<br />
odstavek, <strong>in</strong> sicer da se te podatke lahko<br />
s kolektivno pogodbo na ravni dejavnosti<br />
uredi drugače, kot to določa<br />
Zakon o evidentiranju. Te pravice pa<br />
ne bi imeli kršilci zakonoda<strong>je</strong>.<br />
ZAKON JE TREBA UKINITI<br />
Glede starega <strong>in</strong> novega predloga zakona<br />
smo se pogovarjali z Jožetom Kosom,<br />
pod<strong>je</strong>tnikom <strong>in</strong> ustanovitel<strong>je</strong>m pod<strong>je</strong>tja<br />
Mizarstvo Kos iz Velike Preske v obč<strong>in</strong>i<br />
Litija. Kot nam <strong>je</strong> povedal, sam Zakona<br />
o evidencah na področju dela <strong>in</strong> socialne<br />
varnosti ne bi sprem<strong>in</strong>jal, ampak<br />
ra<strong>je</strong> preprosto uk<strong>in</strong>il.<br />
Po n<strong>je</strong>govem mnenju se <strong>je</strong> treba<br />
ukvarjati s poslom, razvo<strong>je</strong>m <strong>in</strong> z ljudmi<br />
ter dobrimi <strong>med</strong>sebojnimi odnosi. To<br />
<strong>je</strong> tisto, kar pr<strong>in</strong>ese dodano vrednost.<br />
Kontrola nad samo kontrolo pr<strong>in</strong>ese<br />
nezaupan<strong>je</strong>, ki ne rodi napredka. Kos <strong>je</strong><br />
še dodal, da srčno upa, da se bodo vladajoči<br />
resno lotili posla, sicer naj va<strong>je</strong>ti<br />
prepustijo tistim, ki to znajo delati.<br />
Kot <strong>je</strong> za naš <strong>med</strong>ij povedal Silvester<br />
Pečjak, lastnik Pekarne Pečjak, zan<strong>je</strong> zakon<br />
ni pr<strong>in</strong>esel nič dobrega. Prišlo <strong>je</strong> zgolj<br />
do dodatne birokraci<strong>je</strong> <strong>in</strong> kompliciranja.<br />
Ogromno dela <strong>je</strong> bilo porabl<strong>je</strong>nega za to,<br />
da se <strong>je</strong> pravilnike predelalo, pregledalo<br />
<strong>in</strong> posodobilo. V praksi so se težave izkazale<br />
tudi pri malici, npr. če <strong>je</strong> zaposleni<br />
enkrat za malico porabil 25, drugič pa 35<br />
m<strong>in</strong>ut. Če ni izkoristil celega odmora (30<br />
m<strong>in</strong>ut), se mu ta ostanek ni štel v delovni<br />
čas, <strong>med</strong>tem ko bi mu tisti dan, ko <strong>je</strong> za<br />
malico porabil 35 m<strong>in</strong>ut, od delovnega<br />
časa odbili 5 m<strong>in</strong>ut.<br />
Druga stvar, ki <strong>je</strong> povzročila dodatne<br />
stroške, <strong>je</strong> bila napeljava dodatne<br />
digitalne opreme za beležen<strong>je</strong><br />
delovnega časa, dodaja Pečjak. Težava<br />
<strong>je</strong> tudi v tem, da <strong>je</strong> pri določenih delovnih<br />
mestih tako beležen<strong>je</strong> časa iz<strong>je</strong>mno<br />
težko. Zakon <strong>je</strong> pr<strong>in</strong>esel veliko<br />
ne<strong>je</strong>voljo zaposlenih <strong>in</strong> občutek, kot<br />
da se vpelju<strong>je</strong> nadzor nad njimi, kar<br />
ni bil njihov namen, a kot delodajalec<br />
zakon mora spoštovati. Izgledalo<br />
<strong>je</strong>, kot da so se delodajalci spravili<br />
nan<strong>je</strong>, a so zaposleni zaradi pritožb v<br />
<strong>med</strong>ijih lahko ugotovili, da se <strong>je</strong> nan<strong>je</strong><br />
spravila država, <strong>je</strong> še povedal Pečjak.<br />
Pod kr<strong>in</strong>ko zagotavljanja pravic zaposlenih<br />
na koncu vedno nasrka zaposleni.<br />
Zakon so vladajoči prvenstveno<br />
uvedli zaradi gradb<strong>in</strong>cev <strong>in</strong> zlorab<br />
delavcev iz tuj<strong>in</strong>e, ker naj ne bi imeli<br />
zagotovl<strong>je</strong>nega časa za malico. Toda<br />
zdaj so trpeli vsi zaposleni v Sloveniji,<br />
kar <strong>je</strong> močno pretiravan<strong>je</strong> <strong>in</strong> napad<br />
na njihove človekove pravice, <strong>je</strong> za naš<br />
<strong>med</strong>ij še povedal Pečjak.<br />
<br />
KOMENTARJI BRALCEV<br />
Kako naj državljani cenimo vlado, ki po<br />
hitrem postopku spre<strong>je</strong>ma zakone, na katere<br />
<strong>je</strong> vrsta tehtnih pripomb <strong>in</strong> zadržkov celo<br />
od od strokovnih služb Državnega zbora,<br />
npr. od Zakonodajno-pravne službe? Vladni<br />
m<strong>in</strong>ister, zagovornik zakona, ob spre<strong>je</strong>mu<br />
zakone lahkomiselno pove, da bodo zakon<br />
pač sprem<strong>in</strong>jali <strong>in</strong> dopoln<strong>je</strong>vali.<br />
Omega<br />
Če bi se dalo, bi takoj uk<strong>in</strong>ili zasebni sektor.<br />
Ker pa tega ne more kar tako speljati, ga,<br />
kolikor <strong>je</strong> mogoče, na vseh straneh ovira.<br />
Tako bi, recimo, že tako maloštevilno<br />
zasebno šolstvo najra<strong>je</strong> utopili v žlici vode.<br />
Stremijo pa tudi po podržavl<strong>je</strong>nju zasebnih<br />
pod<strong>je</strong>tij. Ena revolucija ni bila dovolj, treba<br />
<strong>je</strong> groziti z naslednjo. Pod<strong>je</strong>tnike naj bi<br />
nagnali z bajoneti v mor<strong>je</strong>. A ne mislite, da<br />
<strong>je</strong> to samo prazna grožnja, nedolžen hec.<br />
Če bodo dobili priložnost, bojo revolucijo<br />
tudi poskusili speljati.<br />
Kdorkoli<br />
Že to, da več sto milijonov ljudi v EU ne pozna<br />
takega zakona, kaže na to, da se ima ta<br />
vlada za mnogo pametnejšo, kot so vsi drugi.<br />
V psihologiji spada to pod kompenzaci<strong>je</strong><br />
manjvrednostnega kompleksa.<br />
Peter Klepec<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
40<br />
SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
Javni uslužbenec<br />
BLATI KMETE PO SPLETU<br />
»Širom naše dežele danes poteka modna revija kmetijske mehanizaci<strong>je</strong>, f<strong>in</strong>ancirane z javnim denar<strong>je</strong>m.<br />
Povedano po domače: s kmetijskimi subvencijami.« To <strong>je</strong> bila le ena iz<strong>med</strong> spornih spletnih objav javnega<br />
uslužbenca, odgovornega za nadzor nad razdel<strong>je</strong>van<strong>je</strong>m f<strong>in</strong>ančnih sredstev <strong>med</strong> kmetijska gospodarstva.<br />
UREDNIŠTVO<br />
USTVARJENO S POMOČJO UI<br />
Še posebej v časih, ko se iz besed<br />
predstavnikov kmetijskih organizacij<br />
sliši, da težko umirjajo<br />
strasti kmetov, <strong>je</strong> sporno,<br />
kako lahko agencijski uradnik postane<br />
sovražnik kmeta. Korektno obnašan<strong>je</strong><br />
tudi v zasebnem živl<strong>je</strong>nju ljudi,<br />
ki se znajdejo na Seznamu pooblaščenih<br />
oseb za voden<strong>je</strong> <strong>in</strong> odločan<strong>je</strong> v<br />
upravnem postopku v uradnem dokumentu<br />
M<strong>in</strong>istrstva za kmetijstvo, gozdarstvo<br />
<strong>in</strong> prehrano <strong>in</strong> so del dobrega<br />
imena Agenci<strong>je</strong> Republike Sloveni<strong>je</strong><br />
za kmetijske trge <strong>in</strong> razvoj podeželja<br />
(ARSKTRP), bi moralo biti samoumevno.<br />
V primeru dotičnega javnega<br />
uslužbenca tak službeni položaj omogoča<br />
ravno obratno – priložnost za<br />
posmeh <strong>in</strong> porogljivost.<br />
Agencija RS za kmetijske trge <strong>in</strong><br />
razvoj podeželja <strong>je</strong> ključni organ v<br />
Sloveniji, odgovoren za nadzor razdel<strong>je</strong>vanja<br />
f<strong>in</strong>ančnih sredstev <strong>med</strong> kmetijska<br />
gospodarstva. Je organ v sestavi<br />
M<strong>in</strong>istrstva za kmetijstvo, gozdarstvo<br />
<strong>in</strong> prehrano (MKGP) <strong>in</strong> kot pišejo na<br />
svoji spletni strani »ed<strong>in</strong>a slovenska<br />
<strong>in</strong>stitucija, ki <strong>je</strong> polno akreditirana za<br />
izvajan<strong>je</strong> ukrepov skupne kmetijske<br />
<strong>in</strong> ribiške politike, ustanovl<strong>je</strong>na po<br />
evropskem zgledu za izvajan<strong>je</strong> ukrepov<br />
kmetijske politike <strong>in</strong> izplačevan<strong>je</strong><br />
sredstev iz evropskih kmetijskih <strong>in</strong> ribiških<br />
skladov.«<br />
Podsekretar sektorja za neposredna<br />
plačila <strong>in</strong> vodja oddelka v sklopu vseb<strong>in</strong>skega<br />
sektorja za neposredna plačila<br />
Nikolaj Celec <strong>je</strong> bil glede svojih zapisov<br />
že opozor<strong>je</strong>n, vendar očitno opozorila<br />
delodajalca niso zadostovala.<br />
POGOVOR BREZ POSLEDIC<br />
Že v času lanskega protesta kmetov <strong>je</strong><br />
Celec širil svoja razmišljanja tudi javno<br />
Nikolaj Celec <strong>je</strong> bil<br />
glede svojih zapisov<br />
že opozor<strong>je</strong>n, vendar<br />
očitno opozorila delodajalca<br />
niso zadostovala.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
www.krka.si
SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
41<br />
na družbenem omrežju Facebook. Pritožbe<br />
glede neprimernih objav <strong>in</strong> nespoštovanja<br />
kmetov <strong>je</strong> na agencijo naslovilo<br />
več deležnikov v kmetijstvu, <strong>med</strong> njimi<br />
tudi ena iz<strong>med</strong> stanovskih organizacij.<br />
»Z uslužbencem, ki <strong>je</strong> avtor objav<br />
na družbenih omrežjih, <strong>je</strong> bil opravl<strong>je</strong>n<br />
osebni pogovor, v katerem <strong>je</strong> bila izražena<br />
skrb zaradi tovrstnih objav <strong>in</strong><br />
metan<strong>je</strong> slabe luči na vse nas, ki tako<br />
ne mislimo <strong>in</strong> ki se trudimo, da bi agencija<br />
še naprej dobro delovala, navznoter<br />
<strong>in</strong> navzven«, <strong>je</strong> kot uraden odziv na<br />
pritožbo ene iz<strong>med</strong> stanovskih organizacij<br />
iz lanskega leta v času prvih<br />
kmečkih protestov zapisal direktor<br />
ARSKTRP mag. Miran Mihelič.<br />
Ironično <strong>je</strong>, da se Agencija za kmetijske trge<br />
<strong>in</strong> razvoj podeželja predstavlja kot podpornica<br />
kmetijstva <strong>in</strong> podeželja, n<strong>je</strong>n uslužbenec<br />
pa o kmetih izraža negativno mnen<strong>je</strong>, tudi v<br />
službenem času.<br />
NADALJEVANJE OBJAV<br />
Kot kaže, osebni pogovor z direktor<strong>je</strong>m<br />
agenci<strong>je</strong> ni pomagal, saj Celec nadalju<strong>je</strong><br />
z objavami tudi v trenutnih razmerah.<br />
Pri tem <strong>je</strong> zanimivo, da se n<strong>je</strong>gove<br />
objave vrstijo večkrat na dan <strong>in</strong> tudi v<br />
službenem času. Nadaljnji morebitni<br />
koraki agenci<strong>je</strong> <strong>in</strong> n<strong>je</strong>nega vodstva še<br />
niso znani. Celec <strong>je</strong> očitno na nasprotnem<br />
bregu pri veliko temah. Ena iz<strong>med</strong><br />
njih <strong>je</strong> tudi zadnja veter<strong>in</strong>arska<br />
saga druž<strong>in</strong>e Možgan.<br />
Ironija <strong>je</strong>, da na spletni strani agenci<strong>je</strong><br />
piše: »Na agenciji smo odgovorni za<br />
pravočasno <strong>in</strong> zakonito izvedbo plačil<br />
kmetovalcem ter drugim upravičencem<br />
iz sredstev državnega proračuna<br />
<strong>in</strong> sredstev evropskih skladov: Evropski<br />
kmetijski jamstveni sklad (EKJS),<br />
Evropski kmetijski sklad za razvoj<br />
podeželja (EKSRP) <strong>in</strong> Evropski sklad<br />
za ribištvo (ESR). Uč<strong>in</strong>kovita, hitra <strong>in</strong><br />
natančna tehnična izvedba ukrepov<br />
kmetijske politike pomeni podporo<br />
ohranjanju <strong>in</strong> razvoju podeželja v Sloveniji<br />
ter krepitvi kmetijskih trgov.<br />
Naše delo <strong>je</strong> tako usmer<strong>je</strong>no k vsem, ki<br />
so posredno ali neposredno povezani s<br />
kmetijstvom <strong>in</strong> podežel<strong>je</strong>m.«<br />
Kmet<strong>je</strong> čakajo na svo<strong>je</strong> odločbe neposrednih<br />
plačil še iz prejšn<strong>je</strong>ga leta,<br />
saj prihajajo z veliko zamudo. Dobri<br />
odnosi <strong>med</strong> njimi <strong>in</strong> <strong>in</strong>stitucijami, ki jih<br />
nadzirajo <strong>in</strong> jim dodelju<strong>je</strong>jo f<strong>in</strong>ančna<br />
sredstva, so ključnega pomena. Takšno<br />
<strong>in</strong> podobno obnašan<strong>je</strong> <strong>je</strong> nespre<strong>je</strong>mljivo<br />
za javnega uslužbenca <strong>in</strong> kaže na<br />
pomanjkan<strong>je</strong> spoštovanja do ključnih<br />
deležnikov v kmetijskem sektorju. Obenem<br />
pa takšne objave mečejo senco<br />
dvoma na delo Agenci<strong>je</strong> ter na izpoln<strong>je</strong>van<strong>je</strong><br />
nalog javnega uslužbenca, ki očitno<br />
slabo razume poslanstvo agenci<strong>je</strong>,<br />
ki naj bi s svojim delom nudila podporo<br />
ohranjanju <strong>in</strong> razvoju podeželja. <br />
KOMENTARJI BRALCEV<br />
Prej ali slej bo javna uprava zmanjšana, saj<br />
tako drage <strong>in</strong> skorumpirane, kot <strong>je</strong> slovenska,<br />
zlepa ne najdeš. In taki patroni morajo<br />
biti prvi na seznamu za odhod. Potem bodo<br />
lahko v realnem sektorju dokazali svo<strong>je</strong><br />
sposobnosti.<br />
Aleš<br />
Slovenija <strong>je</strong> v komunizmu postala birokratska.<br />
Z demokratizacijo pa se <strong>je</strong> birokracija<br />
še povečala, namesto da bi se zmanjšala.<br />
Levičarji tako ali tako ne znajo vladati<br />
drugače kot z ukazovan<strong>je</strong>m, na katerega se<br />
ne smeš pritožiti. Ubogi kmet, ki ga silijo v<br />
večurno seden<strong>je</strong> pred računalnikom zaradi<br />
svojih kapric. Birokracija <strong>je</strong> iz<strong>je</strong>mno draga<br />
zadeva, ki vsem <strong>je</strong>ml<strong>je</strong> denar, nagraju<strong>je</strong> pa<br />
pisarniško prekladan<strong>je</strong> papir<strong>je</strong>v.<br />
Jan Horvat<br />
Članki ne bodo pomagali. Na sodišče bo<br />
treba, saj tak človek ne sodi v resor, ki ga pokriva.<br />
Objave so tudi <strong>med</strong> službenim časom,<br />
kar pomeni, da <strong>je</strong> to ne le uradno stališče<br />
predstavnika organa, temveč tudi stališče<br />
organa, ki ni preprečil, da bi tak posameznik<br />
v očitnem konfliktu <strong>in</strong>teresa opravljal delo v<br />
tem organu.<br />
Sonat<strong>in</strong>e<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
42<br />
PRO ET CONTRA<br />
PRO: Ljudmila Novak ima prav<br />
Včeraj <strong>je</strong> del konservativnega volilnega telesa pretresla vest, da Ljudmila Novak<br />
»prezira žrtve komunizma«. Oprostite, ampak tega kritično razmišljujoč človek ne kupi kar na prvo žogo.<br />
Kakšen strankarski vojščak še, ampak strankarski oz. partijski vojščaki so kupili tudi, da se borijo<br />
za lepšo prihodnost, ko so svo<strong>je</strong> sodržavljane gnali v jame. Odprl sem brskalnik <strong>in</strong> poiskal izvirno izjavo.<br />
Ugotovil sem, da me hoče nekdo grdo zavesti.<br />
JAKOB PRIMOŽIČ<br />
Do Ljudmile Novak (64) ne gojim<br />
nobenih posebnih čustev.<br />
Zdi se mi, da <strong>je</strong> kot predsednica<br />
stranke NSi to stranko<br />
vodila dobro – pripeljala jo <strong>je</strong> nazaj v<br />
parlament, pod n<strong>je</strong>nim vodstvom so<br />
počasi rasli <strong>in</strong> razvili tisto, kar danes<br />
mnogi pojmu<strong>je</strong>jo kot najboljši gospodarski<br />
program. Stranke ni prodala ne<br />
levičar<strong>je</strong>m, kot ji nekateri radi očitajo,<br />
ne Janezu Janši, čeprav si jo <strong>je</strong> zelo želel.<br />
Nekaj, kar pri n<strong>je</strong>j spoštu<strong>je</strong>m, <strong>je</strong>, da<br />
svo<strong>je</strong> katoliške vere nikoli ni poskušala<br />
skriti ali <strong>je</strong> zamaskirati. Če bi poskusila,<br />
bi NSi mogoče dobila kakšen glas<br />
več, mogoče pa tudi ne. O krščanskih<br />
vrednotah <strong>je</strong> vedno govorila zelo neposredno,<br />
brez popularnih besed, brez<br />
izogibanja.<br />
RAZREZ IZJAVE<br />
Zato me <strong>je</strong> presenetilo, da bi gospa, ki <strong>je</strong><br />
prvopodpisana pod zakon o dostojnem<br />
pokopu, pljunila čez žrtve komunizma.<br />
Pa si poglejmo izjavo pobliž<strong>je</strong> <strong>in</strong> poskusimo<br />
ugotoviti, kako bi to lahko naredila.<br />
»Obžalu<strong>je</strong>m, da <strong>je</strong> ta tema uvrščena<br />
na dnevni red Odbora za petici<strong>je</strong><br />
v Evropskem parlamentu. Menim,<br />
da <strong>je</strong> problem pobo<strong>je</strong>v, pokopa<br />
<strong>in</strong> spom<strong>in</strong>a na slovenske povojne<br />
<strong>in</strong> <strong>med</strong>vojne žrtve problem, ki bi ga<br />
morali najprej z vsem spoštovan<strong>je</strong>m<br />
do žrtev reševati v Sloveniji <strong>in</strong> ne na<br />
evropski ravni.«<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
To <strong>je</strong> izjava, ki so jo po mo<strong>je</strong>m mnenju<br />
najgrše sprevrgli. Tudi sam obžalu<strong>je</strong>m,<br />
da <strong>je</strong> morala taka peticija v<br />
Evropski parlament, a ne, ker se ne bi<br />
str<strong>in</strong>jal z vseb<strong>in</strong>o. Ta problem <strong>je</strong> dolžna<br />
rešiti Republika Slovenija. Smo država<br />
ali nismo? Bo Bruselj uredil stvar namesto<br />
nas? Včasih se slovenska desnica<br />
obnaša, kot da <strong>je</strong> Bruselj »desni Beograd«,<br />
<strong>in</strong> to poskuša zamaskirati kot<br />
proevropskost. Če želimo biti država,<br />
se moramo s tem soočiti sami. Drugače<br />
se lahko priključimo Avstriji, Dunaj <strong>je</strong><br />
bliž<strong>je</strong> kot Bruselj.<br />
»Kot nosilka slovenskega Zakona<br />
o prikritih grobiščih <strong>in</strong> pokopu<br />
žrtev pa si želim, da bi bile vse žrtve<br />
<strong>med</strong>vojnih <strong>in</strong> povojnih pobo<strong>je</strong>v pokopane<br />
na dosto<strong>je</strong>n nač<strong>in</strong> <strong>in</strong> tudi<br />
na ljubljanskih Žalah. Žrtvam ne<br />
smemo odrekati pravice do groba <strong>in</strong><br />
dostojnega spom<strong>in</strong>a.«<br />
Spomnim se okroglih miz v organizaciji<br />
SDS, na katerih se <strong>je</strong> ljudi<br />
na veliko prepričevalo, da bo zakon o<br />
dostojnem pokopu katastrofa. NSi paktira<br />
s SMC. Vse bodo uničili. Morišča ali<br />
grobišča. Ni pomagalo, da so ga podprli<br />
tudi Mitja Ferenc (63), Jože Dežman (68)<br />
<strong>in</strong> Pavel Jamnik (60). SDS <strong>je</strong> takrat želel<br />
pretentati volivce NSi, ki jim <strong>je</strong> ta tema<br />
pomembna, da ti NSi ne bi več zaupali.<br />
Kaj se <strong>je</strong> v resnici zgodilo? Trupla<br />
so začeli odkopavati. O starejšem gospodu,<br />
ki mi <strong>je</strong> na vprašan<strong>je</strong> pred nekaj<br />
leti, ali bodo te mrtve iz Kočevskega<br />
roga kdaj izkopali, odgovoril, da zagotovo<br />
ne, sem že pisal. Danes <strong>je</strong> Macesnova<br />
gorica prazna.<br />
Podobno <strong>je</strong> bilo pri Zakonu o arhivih.<br />
SDS <strong>je</strong> poskušala prepričati volivce<br />
NSi, da stranki ni več mogoče zaupati.<br />
Danes <strong>je</strong> rezultat zakona o arhivi<br />
kup knjig Omerze (73), Pezdirja (48) <strong>in</strong><br />
drugih. Zato SDS-u tudi pri tej temi ne<br />
bi hitro ver<strong>je</strong>l.<br />
»Ob dnevu spom<strong>in</strong>a na žrtve<br />
totalitarnih režimov pa se moramo<br />
spom<strong>in</strong>jati vseh žrtev s pieteto <strong>in</strong><br />
željo, da v prihodnosti ne bi prišlo<br />
do podobnih dejanj <strong>in</strong> zloč<strong>in</strong>ov.«<br />
Lepa želja. Evropski dan spom<strong>in</strong>a<br />
na žrtve totalitarnih režimov <strong>je</strong> v Sloveniji<br />
žal posvojil le en pol.<br />
»V nobenem primeru pa ne<br />
odobravam zlorabe te teme za<br />
notran<strong>je</strong>politični ideološki boj.«<br />
Na koncu pa se zalomi. Tu <strong>je</strong> srž<br />
problema. Morda <strong>je</strong> tu razlog, da dve<br />
Janševi (65) vladi nista odkopali Kočevskega<br />
roga. Tudi druga ne, v kateri <strong>je</strong><br />
ironično Janši samo Ljudmila Novak<br />
stala ob strani do konca (ne Virant (54)<br />
<strong>in</strong> ne Žerjav (55)). Povojni poboji, krivice,<br />
komunistični zloč<strong>in</strong>i so za del volivcev,<br />
tudi mo<strong>je</strong> starše, zelo čustvena<br />
tema. In ne preseneča me, da so ljud<strong>je</strong><br />
ob lažni novici o komunistični Ljudmili<br />
klicali na Ognjišče. Ta tema boli.<br />
In kar boli, pr<strong>in</strong>aša glasove. Mislite, da<br />
<strong>je</strong> komu na levici mar, da se žrtve odkopl<strong>je</strong>?<br />
Mislite, da <strong>je</strong> komu mar, da se<br />
jih ne odkopl<strong>je</strong>? Praktično vsi morilci<br />
so na pragu smrti, eni na tej, drugi na<br />
oni strani vrat. To <strong>je</strong> tema, ki boli našo<br />
stran <strong>in</strong> ki zbudi našo stran.<br />
LJUDMILA NI KOMUNISTKA<br />
Zato ne verjamem, da <strong>je</strong> Ljudmila komunistka,<br />
ki bi zanikala povojne pobo<strong>je</strong>.<br />
Verjamem pa, da <strong>je</strong> Ljudmila katoličanka,<br />
ki si že leta prizadeva, da<br />
žrtve dobijo pravico do groba, da se na<br />
njihovih truplih ne odpre nova vojna,<br />
ampak konča stara, da <strong>je</strong> pravici <strong>in</strong> resnici<br />
zadoščeno.<br />
Komu pa boste ver<strong>je</strong>li vi? Tistemu,<br />
ki tuli, da <strong>je</strong> glasovala proti, čeprav glasovanja<br />
ni bilo <strong>in</strong> ona ni članica odbora,<br />
na katerem se <strong>je</strong> peticija predstavljala?<br />
Tistemu, ki govori, da <strong>je</strong> za pokop, glasu<strong>je</strong><br />
pa proti? Kot piše v Svetem pismu<br />
– po njih delih jih boste spoznali.
PRO ET CONTRA<br />
CONTRA: Streljan<strong>je</strong> v desno nogo<br />
Nov teden, nov primer prerivanja na desni sred<strong>in</strong>i. Ljudmila Novak, ki se ne more zadržati,<br />
<strong>in</strong> spopad za vodilni ego v SDS. Ljudmila Novak, ta nekoč trdna skala NSi-ja, <strong>je</strong> v zadn<strong>je</strong>m času postala<br />
s<strong>in</strong>onim za delitve. N<strong>je</strong>n pristop do pietete do žrtev totalitarnih režimov <strong>in</strong> zagovarjan<strong>je</strong> nacionalnih rešitev<br />
namesto evropskih <strong>in</strong>tervencij odseva novo poglav<strong>je</strong> tega že večkrat videnega scenarija.<br />
Zdi se, da <strong>je</strong> nekdanja predsednica NSi tokrat zares ustrelila mimo. <strong>Zakaj</strong>?<br />
LUKA PETRIČ<br />
43<br />
Flickr @N.Si<br />
Zaradi zadn<strong>je</strong>ga stavka, ki ga <strong>je</strong> cen<strong>je</strong>ni soavtor<br />
Jakob Primožič (naj na tem mestu povem, da<br />
sem n<strong>je</strong>gov navdušen bralec) prikazal kot srž<br />
problema. In to tudi <strong>je</strong>. »V nobenem primeru<br />
pa ne odobravam zlorabe te teme za notran<strong>je</strong>politični<br />
ideološki boj,« <strong>je</strong> zapisala Novakova (64). Ampak<br />
(<strong>in</strong> tukaj se ne str<strong>in</strong>jam s Primožičem) zakaj ob tako<br />
občutljivi temi <strong>in</strong> v tako delikatnem času za slovensko<br />
desno sred<strong>in</strong>o skakati v zobe nečemu, kar sicer<br />
lahko imenu<strong>je</strong>mo politična propaganda, a <strong>je</strong> morda<br />
tudi možnost, da za tematiko, ki se doma zdi nerešljiva,<br />
končno izve tudi Evropa? Da tudi Evropa končno<br />
spozna, kako zelo kulturno se z vojnimi poboji soočamo<br />
v Sloveniji. Da se morda tam zgodi pritisk, ki<br />
seže do palač na Gregorčičevi <strong>in</strong> Mestnem trgu?<br />
MAŠČEVANJE JANŠI<br />
Po mo<strong>je</strong>m razmišljanju napačna časovnica <strong>in</strong> predvsem<br />
napačno oglašan<strong>je</strong> pri tako boleči temi od gospe<br />
Novakove. Lahko razumem različne glasove n<strong>je</strong>nih<br />
kritikov, ki pravijo, da se oglaša samo še pri temah, ki<br />
so v skladu z n<strong>je</strong>no »vendetto« proti SDS <strong>in</strong> Janezu Janši<br />
(65). Na tem mestu <strong>je</strong> zato logičen poziv gospe Novakovi,<br />
da si želimo večkrat videti tudi kaj, kar ne bo<br />
delovalo kot maščevan<strong>je</strong> za vse, kar <strong>je</strong> na desni sred<strong>in</strong>i<br />
storil veliki bratranec.<br />
Nič drugače ni na drugi strani desnosred<strong>in</strong>skega<br />
političnega spektra. Tudi tam gospod Logar (47) vedno<br />
znova poskuša dokazati, da ni tisto, kar mu <strong>med</strong>iji<br />
želijo obesiti okoli vratu. Želi si biti samosto<strong>je</strong>n, a <strong>je</strong><br />
SDS. Dela svojo Platformo, a <strong>je</strong> SDS. Ne bi podpisal izjave,<br />
a <strong>je</strong> še vedno SDS. Vse ostaja isto, a kljub vsemu<br />
<strong>je</strong> vsaka n<strong>je</strong>gova odločitev pospreml<strong>je</strong>na z množico<br />
člankov <strong>in</strong> naslovnic, ki kažejo na to, da ni to, kar<br />
pravi, da <strong>je</strong>. Torej SDS.<br />
Ljudmila Novak (64) <strong>je</strong>, posebej<br />
na desnosred<strong>in</strong>skem polu <strong>in</strong> sploh<br />
<strong>med</strong> volivci NSi, povzročila razgreto<br />
debato o primernosti n<strong>je</strong>nega odnosa<br />
do Petici<strong>je</strong> o ohranjanju spom<strong>in</strong>a<br />
na žrtve povojnega komunističnega<br />
obdobja v Sloveniji.<br />
POLITIČNA SAGA<br />
Vem, sliši se komplicirano <strong>in</strong> v bistvu tudi <strong>je</strong>. Politična<br />
saga, ki nas zaposlu<strong>je</strong> že mesece <strong>in</strong> že mesece<br />
uperja oko volivca v desno, namesto da bi ga<br />
v levo. In s tem se dela škoda. Morda za mnoge zanemarljiva,<br />
a vseeno <strong>je</strong> škoda. Večkrat, kot bo <strong>med</strong>ijsko<br />
oko fokusirano na desno, toliko manj bodo<br />
ljud<strong>je</strong> slišali o slabih praksah na levi, toliko manj jih<br />
bodo videli kot nesposobne (kar, moramo priznati,<br />
tudi so). Bi se res radi sami ustrelili v nogo? <br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
44<br />
VZGOJA<br />
MATEJA PERŠOLJA<br />
SHUTTERSTOCK<br />
O ŠOLI IN SISTEMU<br />
v družbi, ki podpira<br />
samo povprečneže<br />
Kolumna<br />
Sem za kakovostno javno šolo. Ta združu<strong>je</strong> vse, kar <strong>je</strong> dobrega: od različnih pedagoških<br />
pristopov do skrbi za kakovostne odnose, osebno rast <strong>in</strong> razvoj. Podpiram šolo, v kateri<br />
učenci odkrivajo svoja močna <strong>in</strong> šibka področja.<br />
Soobliku<strong>je</strong>m šolo, ki otroku predstavlja<br />
varen prostor za napake<br />
<strong>in</strong> priložnost za rast <strong>in</strong> razvoj<br />
talenta. Soustvarjam šolo usposobl<strong>je</strong>nih<br />
učitel<strong>je</strong>v, srčnih odraslih,<br />
s strastjo za učen<strong>je</strong> <strong>in</strong> poučevan<strong>je</strong>.<br />
Ustvarjam šolo, ki zmore videti <strong>in</strong> opaziti<br />
napredek, ne le kognitivnega znanja,<br />
temveč tudi osebne rasti posameznika.<br />
Pričaku<strong>je</strong>m šolo, v kateri se učenci<br />
celostno izrazijo <strong>in</strong> izkažejo – sebi,<br />
druž<strong>in</strong>am <strong>in</strong> skupnosti. Želim si šole,<br />
k<strong>je</strong>r se učenci samouresničijo <strong>in</strong> so dodana<br />
vrednost, prispevek.<br />
NADPOVPREČNOST<br />
NEZAŽELJENA<br />
Ljud<strong>je</strong>, ki segajo iz povprečja, v slovenski<br />
družbi povprečnežev niso<br />
zaželeni. Moja izkušnja <strong>je</strong> podobna,<br />
kot jo Ivo Boscarol opisu<strong>je</strong> v knjigi Od<br />
talenta do uspeha: »Vedno sem imel<br />
težavo, da sem segal iz povprečja.<br />
Na žalost <strong>je</strong> naš šolski sistem tak, da<br />
take ljudi dejansko ustavi <strong>in</strong> poreže.«<br />
Kot otrok <strong>in</strong> učenka nisem izstopala iz<br />
povprečja. Naučila sem se poslušati,<br />
se učiti, ne preveč spraševati, kaj šele<br />
povedati oz. se izraziti. Bila sem neopazna.<br />
Vsa energija <strong>je</strong> šla v pripadan<strong>je</strong><br />
Ustvarjam šolo,<br />
ki zmore videti <strong>in</strong><br />
opaziti napredek,<br />
ne le kognitivnega<br />
znanja, temveč<br />
tudi osebne rasti<br />
posameznika.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
VZGOJA<br />
45<br />
<strong>in</strong> ugajan<strong>je</strong> drugim. Hkrati <strong>je</strong> v meni<br />
rasel občutek z<strong>med</strong>enosti, prazn<strong>in</strong>e,<br />
neizraženosti, zmanjšalo se <strong>je</strong> samozaupan<strong>je</strong><br />
<strong>in</strong> pojavil občutek nespre<strong>je</strong>tosti.<br />
Kot učiteljica matematike sem se izpostavila<br />
<strong>in</strong> naredila delovno okol<strong>je</strong><br />
drugačno, po svo<strong>je</strong>. Tako kot sem čutila<br />
<strong>in</strong> mi <strong>je</strong> narekovalo srce. A v tem<br />
procesu nisem bila spre<strong>je</strong>ta. Kolegi so<br />
mi celo predlagali, da zapustim šolo,<br />
ker se oni ne želijo sprem<strong>in</strong>jati ali celo<br />
več delati – zaradi mene. Počutila sem<br />
se drugače. Zdelo se mi <strong>je</strong>, da nikamor<br />
ne sodim, dokler nisem našla šole <strong>in</strong><br />
ravnateljice, ki <strong>je</strong> zmogla videti moj<br />
prispevek. Tam sem lahko zaživela<br />
tudi v poklicu učiteljice.<br />
DRŽAVA ZATIRA IZJEMNOST<br />
Pri zatiranju nadpovprečnih pomagajo<br />
tudi državne <strong>in</strong>stituci<strong>je</strong>, a če nismo<br />
avtentični, izgubimo zaupan<strong>je</strong>. Ko se<br />
<strong>je</strong> ravnateljica v javnosti izpostavila s<br />
kakovostno javno šolo <strong>in</strong> skrbjo za odnose,<br />
<strong>je</strong> okol<strong>je</strong> hitro poskrbelo, da šola<br />
ne bi preveč izstopala. V pol leta so nas<br />
obiskali tri<strong>je</strong> <strong>in</strong>špektorji ter revizorji računskega<br />
sodišča. Vse po srečnem naključju<br />
… Zame, za kolege <strong>in</strong> za vso šolo<br />
<strong>je</strong> v času ukvarjanja z <strong>in</strong>špektorji zastal<br />
razvoj <strong>in</strong> <strong>in</strong>ovativno delo z učenci.<br />
Vem, da morajo biti papirji ure<strong>je</strong>ni.<br />
Vendar poročan<strong>je</strong> ne sme pretehtati<br />
kritične mase dela učitelja <strong>in</strong> opravljanja<br />
poklica, poslanstva poučevanja. Na<br />
koncu <strong>je</strong> pomembnejše to, kaj <strong>je</strong> napisano,<br />
kot to, kaj <strong>je</strong> nare<strong>je</strong>no. Papir vse prenese.<br />
Ljud<strong>je</strong> pa ne. Če nismo avtentični,<br />
izgubimo zaupan<strong>je</strong>. Fokus v živl<strong>je</strong>nju <strong>je</strong><br />
zaupan<strong>je</strong> v ljudi. Tudi sama imam ob<br />
obisku zdravnice občutek, da se bolj<br />
ukvarja s papir<strong>je</strong>m <strong>in</strong> z zapisanim kot<br />
z mano. Da se bo lahko zagovarjala, če<br />
naredi napako. Da bo vse zabeleženo,<br />
dokazano. Enako stisko slišim pri učiteljih.<br />
Kaj <strong>je</strong> več kot zaupan<strong>je</strong> sočloveka?<br />
V slovenskih šolah imajo praviloma težave<br />
tisti, ki pozitivno segajo iz povprečja.<br />
Učenka Br<strong>in</strong>a <strong>je</strong> <strong>med</strong> poukom matematike<br />
ustvarila ti dve risbi. Učiteljica hvali n<strong>je</strong>no<br />
ustvarjalnost.<br />
NI VSE V DENARJU<br />
S<strong>in</strong>gapurce <strong>je</strong> zanimalo, kako lahko<br />
ravnateljica vse to doseže, saj jih ne<br />
plaču<strong>je</strong> bol<strong>je</strong>. Leta 2010 smo na obisk<br />
dobili delegacijo učitel<strong>je</strong>v, profesor<strong>je</strong>v<br />
<strong>in</strong> ravnatel<strong>je</strong>v iz S<strong>in</strong>gapurja. Po svetu so<br />
poslali sto strokovnjakov, da bi raziskali,<br />
kaj <strong>je</strong> dobrega v šolskih sistemih različnih<br />
držav, preden so se lotili prenove<br />
lastnega. Ravnateljico so spraševali, kaj<br />
počne, da ima <strong>in</strong>ovativne učitel<strong>je</strong>. Nič<br />
bol<strong>je</strong> nas ni plačevala kot drugi ravnatelji,<br />
nič materialnega nismo dobili v<br />
zameno za kakovostno delo. Je pa znala<br />
opaziti <strong>in</strong> ceniti opravl<strong>je</strong>no delo. Vse <strong>je</strong><br />
temeljilo na zaupanju, samo<strong>in</strong>iciativi<br />
<strong>in</strong> podpori. In vsak <strong>je</strong> naredil več, kot<br />
<strong>je</strong> lahko, a ravno prav, da ni pregorel.<br />
Kakovostno delo ne utruja, tako kot ni<br />
izčrpalo gasilcev, ko so na Krasu gasili<br />
ogenj. Greš preko sebe, preko svojih<br />
zmožnosti, a se zavedaš, da ne le delaš,<br />
ampak ustvarjaš, deliš, da<strong>je</strong>š. In še<br />
več dobivaš nazaj. Od otrok, od staršev,<br />
od skupnosti, v katero prispevaš.<br />
Zmagali bomo, ko si bomo zaupali, da<br />
vsak zna <strong>in</strong> zmore opraviti delo, ki mu<br />
<strong>je</strong> zaupano oz. <strong>je</strong> zanj prevzel odgovornost.<br />
Zmagali bomo, ko ne bomo potrebovali<br />
papir<strong>je</strong>v za dokaz, da smo nekaj<br />
opravili, <strong>in</strong>špektor<strong>je</strong>v <strong>in</strong> nadzornikov,<br />
ampak mentor<strong>je</strong>, ki bodo va<strong>je</strong>ncem stali<br />
ob strani <strong>in</strong> jih vodili. Takrat se drug<br />
ob drugem ne bomo počutili ogroženo,<br />
ampak bomo drug nad drugim navdušeni<br />
<strong>in</strong> bomo lahko dopr<strong>in</strong>os sebi <strong>in</strong><br />
drugim. Ko namreč zmaga eden, zmagamo<br />
vsi.<br />
<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
46<br />
VZGOJA<br />
ALEŠ ČERIN<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Kolumna<br />
OTROCI DOBIJO, še preden<br />
si zaželijo – prekmalu,<br />
preveč, prepogosto<br />
Predstavljajmo si očeta, mamo ali oba, ki svo<strong>je</strong>mu otroku kupita vse, kar si zaželi.<br />
Ni težko, ver<strong>je</strong>tno. Tega <strong>je</strong> v zadnjih desetletjih veliko. Vse, kar otrok izreče, tudi dobi.<br />
Pogosto pravzaprav dobi, še preden<br />
izreče. In tako dobi prekmalu,<br />
preveč <strong>in</strong> prepogosto. Da<br />
bi le bil srečen! Za one, četudi<br />
kratkotrajne iskrice v »sončkovih« očeh<br />
bi starši naredili – kar se velikokrat<br />
prevede v kupili – vse. Ne kupimo jim<br />
sicer čisto vsega, pač pa toliko, kot največ<br />
zmoremo. Včasih globoko preko<br />
meja svojih f<strong>in</strong>ančnih zmožnosti.<br />
KRATKOTRAJNE<br />
ISKRICE V OČEH<br />
A iskrice v očeh so vedno bolj kratkotrajne,<br />
sreče na obrazih ni. Otroci<br />
zahtevajo več <strong>in</strong> več. Ko dobijo, niso<br />
hvaležni, pač pa nerazpoloženi, nezadovoljni,<br />
namrgodeni. In zahtevajo – so<br />
kot odvisniki. Stalno dobivan<strong>je</strong> stvari<br />
pač vodi v vedno večjo željo po več.<br />
Otroke tako skozi otroško dobo navadimo<br />
na materialni standard, ki <strong>je</strong> v<br />
neskladju s tem, kar bodo lahko kadarkoli<br />
dosegli s svojim trudom kot odrasli.<br />
Kaj se s tem naučijo za živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong>? Da<br />
pač dobiš, če le zahtevaš, <strong>in</strong> če ne gre<br />
zlahka, manipuliraš <strong>in</strong> »nabijaš krivdo«<br />
z jokom. Da se stvari dobijo brez odrekanja,<br />
brez dela, brez žrtvovanja.<br />
Katere mišice otroku krepimo na<br />
tak nač<strong>in</strong>? Ali bo vedno v živl<strong>je</strong>nju<br />
tako? Kdo bo kasne<strong>je</strong> v živl<strong>je</strong>nju stalno<br />
<strong>in</strong> vedno bolj zadovol<strong>je</strong>val žel<strong>je</strong> našega<br />
Otroci ne vedo, kaj<br />
potrebu<strong>je</strong>jo, vedo samo,<br />
kaj hočejo. Odrasli<br />
so odgovorni za to,<br />
da jim dajo vse, kar<br />
potrebu<strong>je</strong>jo, <strong>in</strong> le malo<br />
tega, kar hočejo.<br />
»sončka«? Predstavljajte si, da prideta<br />
skupaj dva taka »sončka«, oba z naravnanostjo<br />
<strong>in</strong> s pričakovanji, da bo »drugi<br />
zadovol<strong>je</strong>val mo<strong>je</strong> žel<strong>je</strong>«.<br />
UKINJANJE HREPENENJA<br />
Otroku z razvajan<strong>je</strong>m <strong>je</strong>ml<strong>je</strong>mo hrepenen<strong>je</strong><br />
(SSKJ: »občutek močne žel<strong>je</strong> po<br />
čem«). Uk<strong>in</strong>jan<strong>je</strong> hrepenenja pa vodi v<br />
naravnanost, ki se kaže v »vse <strong>je</strong> brez<br />
veze« <strong>in</strong> v depresiji.<br />
Zdi se, da uk<strong>in</strong>jan<strong>je</strong> hrepenenja<br />
po stvareh vodi v pomanjkan<strong>je</strong> hrepenenja<br />
po ljudeh. Vse – tudi človeka – se da<br />
dobiti takoj, brez truda <strong>in</strong> vedno večkrat.<br />
KRATEK IN ODLOČEN NE<br />
Pomagamo lahko starši. Saj vemo, da<br />
pot iz »več <strong>in</strong> več« lahko vodi v isti smeri<br />
v »še več <strong>in</strong> še več« <strong>in</strong> da ta začarani<br />
krog lahko pel<strong>je</strong>mo v skrajnost, dokler<br />
pač zmoremo. Vemo pa tudi, da obstaja<br />
obratna pot, da se lahko odločimo <strong>in</strong><br />
obrnemo smer – »v manj <strong>in</strong> manj«.<br />
Vemo, da bi pomagal kratek <strong>in</strong> odločen<br />
NE, uskla<strong>je</strong>n <strong>med</strong> očetom <strong>in</strong> mamo.<br />
Spet se pojavi ta znamenita svetopisemska<br />
ed<strong>in</strong>ost <strong>med</strong> možem <strong>in</strong> ženo<br />
(prim. 1 Mz 2,24). A kaj, ko se nam začne<br />
»trgati srce«, ko naš »sonček« zajoka <strong>in</strong><br />
se začne – recimo – metati po tleh <strong>in</strong> zahtevati.<br />
Tako dopustimo, da nas »sončki«<br />
zmanipulirajo <strong>in</strong> tudi obrnejo enega<br />
proti drugemu.<br />
Starši vemo, da <strong>je</strong> prav, da se do česarkoli<br />
vrednega v živl<strong>je</strong>nju pride le s<br />
prizadevan<strong>je</strong>m. Vemo, da prizadevan<strong>je</strong><br />
pr<strong>in</strong>aša zadovoljstvo, vemo, da <strong>je</strong> to<br />
prava pot. A zaradi našega pomanjkanja<br />
discipl<strong>in</strong>e <strong>je</strong> težko to véden<strong>je</strong> spraviti<br />
v prakso. Zaradi tega, ker smo bili že mi<br />
deležni materialnega – preden smo si<br />
zaželeli, prekmalu, preveč <strong>in</strong> prepogosto.<br />
Ne sicer še v taki meri, a začelo se <strong>je</strong><br />
– ali pa se nadalju<strong>je</strong> – z nami.<br />
Vrtimo ta začarani krog, kajne? In to<br />
vedno hitre<strong>je</strong>.<br />
Članek <strong>je</strong> bil prvič objavl<strong>je</strong>n na Časnik.si,<br />
spletni magaz<strong>in</strong> z mero.<br />
Otroci pač dosežejo, da nekaj<br />
dobijo – <strong>in</strong> to v preobilju<br />
– brez truda, brez dela,<br />
brez odrekanja, pač pa le<br />
z zahtevami <strong>in</strong>, če to ne<br />
pomaga, s »cmeran<strong>je</strong>m«<br />
ter z manipuliran<strong>je</strong>m.<br />
DATI VSE, KAR POTREBUJEJO<br />
Saj nam zdrava kmečka pamet pravi, da<br />
otroci ne vedo, kaj v resnici potrebu<strong>je</strong>jo,<br />
zahtevajo pa – pogosto, precej naglas ali<br />
zelo opazno.<br />
Velikokrat zahtevajo to, kar vidijo<br />
v reklamah ali pri sovrstnikih <strong>in</strong> kar<br />
v njih spodbudi kakšno čustvo. Saj se<br />
zavedamo, da mnogo reklam »pikira«<br />
prav na otroke, kajne? »Market<strong>in</strong>garji«<br />
dobro vedo, da starši želimo otrokom v<br />
vsem ustreči.<br />
Ker starši nimamo ne vol<strong>je</strong> <strong>in</strong> ne<br />
moči, da bi rekli NE, pač kupimo … <strong>in</strong><br />
kar kupu<strong>je</strong>mo. Tako začnemo »futrati<br />
nenasitno žival«. Dokler zmoremo. <br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Kolumna<br />
PRIMOŽ BULC<br />
SHUTTERSTOCK<br />
MEA CULPA<br />
DRUŽBA<br />
Postmoderna družba <strong>in</strong> z njo novodobni skrajni levičarji mi preko civilnih združenj <strong>in</strong><br />
družboslovnih fakultet v žaljivi obliki pref<strong>in</strong><strong>je</strong>no sporočajo, da imam najmanj sedem<br />
naglavnih grehov postmoderne družbe.<br />
47<br />
SEM BELEC<br />
Rodil sem se kot belec. Zan<strong>je</strong> sem rasist,<br />
kriv za koloniziran<strong>je</strong> celotne Afrike<br />
<strong>in</strong> s tem lakoto na tej cel<strong>in</strong>i ter posledično<br />
suženjstvo.<br />
SEM MOŠKI<br />
Sem biološki moški <strong>in</strong> tudi počutim<br />
se tako. Za histerični skrajni fem<strong>in</strong>izem<br />
sem seksist, kljub temu da cenim<br />
žensko <strong>in</strong> n<strong>je</strong>ne prevladujoče lastnosti,<br />
kot so mater<strong>in</strong>stvo, sočut<strong>je</strong>, nežnost,<br />
lepota, <strong>in</strong>tuicija, previdnost, vernost.<br />
Ženske so s temi vrednotami premikale<br />
svet. Ne, zan<strong>je</strong> mora biti ženska<br />
mačistka <strong>in</strong> karieristka, ki prevzema<br />
do sedaj znane moške vrednote. S tem<br />
žalijo ženski svet <strong>in</strong> žensko notranjost.<br />
Ne bo več Cankar<strong>je</strong>v, ki bodo tako ljubeče<br />
pisali o svoji materi. Žene, ženske,<br />
matere: stopite skupaj <strong>in</strong> ne popuščajte<br />
njihovi histeriji, polni osebnih travm.<br />
SEM HETEROSEKSUALEC<br />
Sem heteroseksualec. Zan<strong>je</strong> sovražnik<br />
vseh trans- <strong>in</strong> podseksualnih skup<strong>in</strong>.<br />
Neprestano mi preko filmov, ki potvarjajo<br />
zgodov<strong>in</strong>ska dejstva, <strong>in</strong>direktno<br />
žaljivo sporočajo, da <strong>je</strong> z menoj nekaj<br />
narobe, da so moja občutja napačna, da<br />
<strong>je</strong> le njihov občutek pravi. Da ni drušč<strong>in</strong>e,<br />
v kateri ni vsaj en homoseksualec,<br />
da ni bilo kraljice, ki ne bi bila lezbijka,<br />
da so bili glavni revolveraši div<strong>je</strong>ga<br />
zahoda črnci, lezbijke pri vik<strong>in</strong>gih pa<br />
glavne kraljice.<br />
SEM MOŽ IN OČE<br />
Sem mož <strong>in</strong> oče. Po njihovem prepričanju<br />
sem zavrt patriarhalni človek<br />
sredn<strong>je</strong>ga veka. In to samo zato, ker<br />
sem prepričan, da <strong>je</strong> druž<strong>in</strong>a osnovna<br />
celica družbe <strong>in</strong> n<strong>je</strong>no osnovno gibalo.<br />
Na vse nač<strong>in</strong>e se trudijo, da bi jo razvrednotili<br />
<strong>in</strong> imeli miselno oblast že<br />
nad najmlajšimi.<br />
SEM KMET<br />
Sem kmet, kriv za vse ekološke katastrofe<br />
od tal<strong>je</strong>nja ledu do poplav, požarov <strong>in</strong><br />
potresov. Kriv sem za mučen<strong>je</strong> živali <strong>in</strong><br />
Žensko cenim zaradi<br />
mater<strong>in</strong>stva, sočutja,<br />
nežnosti, lepote, <strong>in</strong>tuici<strong>je</strong>,<br />
previdnosti, vernosti.<br />
Agresivne nestrpne fem<strong>in</strong>istke bi rade izničile<br />
razlike <strong>med</strong> spoloma <strong>in</strong> nam vsilile svoj pogled<br />
na svet kot ed<strong>in</strong>i dopusten.<br />
za zmanjševan<strong>je</strong> populaci<strong>je</strong> divjih zveri.<br />
Ker sem samooskrben, sem jim še<br />
nevarnejši, ker me ne morejo izsil<strong>je</strong>vati.<br />
SEM PODJETNIK<br />
Sem pod<strong>je</strong>tnik, kriv za nepravično porazdelitev<br />
denarja, <strong>in</strong> kapitalist, ki izsesava<br />
delovnega človeka. Imam občutek,<br />
da živijo v 19. stoletju <strong>in</strong> se ne zavedajo,<br />
da pod<strong>je</strong>tniki vedo, da brez dobro plačanih<br />
delavcev ni odličnih rezultatov.<br />
Dobre vlade pa vedo, da brez malih <strong>in</strong><br />
srednjih pod<strong>je</strong>tij ni preživetja, niti za<br />
delavce ne.<br />
SEM KRISTJAN<br />
In najhujši greh: sem kristjan, ki spoštu<strong>je</strong><br />
krščansko izročilo, temel<strong>je</strong>če na<br />
grški filozofiji <strong>in</strong> rimskem pravu. Kriv<br />
sem za vse križarske vojne <strong>in</strong> masakre,<br />
za požig <strong>in</strong> mučen<strong>je</strong> vseh čarovnic <strong>in</strong><br />
čarovnikov ter za spri<strong>je</strong>ne pedofilske<br />
duhovnike. Ker mi osnovna doktr<strong>in</strong>a<br />
nareku<strong>je</strong>, naj ne vračam hudega s hudim,<br />
se še bolj zaganjajo vame. Veliko<br />
bolj strahospoštljivi so do verstev, ki<br />
jim bodo zadala zadnji neizprosen udarec.<br />
Pristanek ne bo mehak. Kot <strong>je</strong> bilo v<br />
zgodov<strong>in</strong>i po zatonu vsake civilizaci<strong>je</strong>.<br />
BIVAM, TOREJ SEM<br />
Če se skupaj ne bomo uprli temu totalitarizmu,<br />
sovražnemu govoru <strong>in</strong> diktaturi<br />
vreščeče manjš<strong>in</strong>e nad tiho več<strong>in</strong>o,<br />
ki žali vsepovprek, našim otrokom pere<br />
možgane <strong>in</strong> potvarja zgodov<strong>in</strong>o, nas pa<br />
prikazu<strong>je</strong> kot malce zaostale, bomo s<br />
celotnim zahodnim svetom izpuhteli.<br />
Za nami bo ostal le še bled spom<strong>in</strong>.<br />
Vsak od nas naj začne v svo<strong>je</strong>m okolju,<br />
tako da jasno pove, kaj mu nareku<strong>je</strong><br />
zdrava pamet, <strong>in</strong> ne pristaja na spri<strong>je</strong>ne<br />
akademske nebuloze. Ne bodimo tiho<br />
<strong>in</strong> ne dovolimo, da drugi odločajo namesto<br />
nas. Presenečeni boste, koliko<br />
nas <strong>je</strong>.<br />
<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
48<br />
DALMATINO<br />
Vzgoja za<br />
SAMOZAVEST<br />
Kolumna<br />
Ko sem najmlajša s<strong>in</strong>ova, osnovnošolca, na pepelnico peljal v šolo, sem<br />
<strong>med</strong> klepetom osupel izvedel za bojkot pusta. V razredu obeh fantov <strong>je</strong><br />
bil sošolec, ki se za pusta ni našemil - iz protesta.<br />
TINO MAMIĆ<br />
SHUTTERSTOCK<br />
musliman <strong>in</strong> ne praznu<strong>je</strong>m<br />
pusta,« mi <strong>je</strong> s<strong>in</strong> prenesel<br />
besede osemletnega<br />
»Sem<br />
sošolca. Ver<strong>je</strong>tno so n<strong>je</strong>govi<br />
starši vedeli več, kot ve povprečen<br />
Slovenec: da <strong>je</strong> pust zadn<strong>je</strong> rajan<strong>je</strong> pred<br />
nastopom katoliškega postnega časa, ki<br />
traja poldrugi mesec. In <strong>je</strong> zato pravzaprav<br />
krščanski praznik.<br />
SAMOZAVEST MUSLIMANOV<br />
Muslimani v Sloveniji me velikokrat<br />
pri<strong>je</strong>tno presenetijo s samozavestjo. O,<br />
da bi kristjani imeli tako samopodobo!<br />
V prenekateri šoli so muslimanski starši<br />
dosegli, da so uvedli prehrano, pripravl<strong>je</strong>no<br />
v skladu z njihovo tradicijo.<br />
Halal. Po drugi strani pa so v naši državi<br />
še vedno šole, ki ne samo ob petkih,<br />
ampak tudi na pepelnico <strong>in</strong> postne petke<br />
postrežejo z največjimi kosi mesa.<br />
Čeprav tako teptajo večstoletno slovensko<br />
tradicijo.<br />
Če bi bili katoličani v svetih staršev<br />
naših šol <strong>in</strong> vrtcev dovolj glasni, bi<br />
te diskrim<strong>in</strong>aci<strong>je</strong> krščanskih otrok že<br />
davno ne bilo več. Če bi vsi krščanski<br />
starši doma vzgajali otroke kot starši<br />
s<strong>in</strong>ovega sošolca, bi naši otroci vse petkove<br />
zrezke množično zavrnili. Zdi se,<br />
da so muslimanski prisel<strong>je</strong>nci v dveh<br />
desetletjih v šolah dosegli več pravic kot<br />
domač<strong>in</strong>i v 34 letih od padca komunizma.<br />
Vegani <strong>in</strong> vegetarijanci pa so še več<br />
dosegli v pičlih desetih letih.<br />
Istega dne sem slišal otroka, ki ima<br />
take starše, da ga vzgajajo v pokončnega<br />
kristjana. Tudi ta otrok se ni našemil, a<br />
ker <strong>je</strong> pustno rajan<strong>je</strong> poganskega izvora<br />
<strong>in</strong> preveč razbrzdano <strong>in</strong> nekulturno. Ta<br />
drža mi sicer ni tako blizu, da bi jo sam<br />
prevzel, a drža te druž<strong>in</strong>e <strong>je</strong> zelo prepričljiva<br />
<strong>in</strong> občudovanja vredna.<br />
V ZAČETKU JE BILO 40 DNI<br />
Ko sem oba primera bojkota omenil<br />
prijatelju duhovniku, me <strong>je</strong> presenetil<br />
z razlago nastanka pepelnične srede.<br />
Rekel <strong>je</strong>, da <strong>je</strong> post v začetku trajal<br />
samo od prve postne nedel<strong>je</strong> do velike<br />
noči. Od vključno prvega postnega ponedeljka<br />
do velike sobote <strong>je</strong> tako točno<br />
40 dni. Šele po izumu pepelnične srede<br />
<strong>je</strong> nastala sedanja splošna razlaga, da<br />
<strong>je</strong> postnih dni 46: 6 tednov plus štir<strong>je</strong><br />
dnevi »ničtega« postnega tedna. Ker ob<br />
nedeljah post ne velja, <strong>je</strong> 46 dni m<strong>in</strong>us 6<br />
nedelj točno 40 dni. A v resnici Jezus, ko<br />
<strong>je</strong> šel za 40 dni v puščavo, ob nedeljah ni<br />
imel pavze.<br />
Duhovnik mi <strong>je</strong> razložil še, zakaj<br />
so iznašli pepelnico. Pustovan<strong>je</strong> v sredn<strong>je</strong>m<br />
veku <strong>je</strong> bilo tako razvratno <strong>in</strong><br />
div<strong>je</strong>, da so ga hoteli ustaviti. Pa tudi<br />
preprečiti pokopavanja pusta, ki <strong>je</strong> bilo<br />
za krščanstvo žaljivo. Roko na srce,<br />
pustovan<strong>je</strong> ni nastalo zaradi porok pred<br />
postom, ampak bolj zaradi praznovanja<br />
prihoda pomladi iz predkrščanskih časov.<br />
Poganskih. Tako <strong>je</strong> Cerkev uvedla<br />
pepel<strong>je</strong>n<strong>je</strong> na pepelnično sredo, da <strong>je</strong><br />
tudi simbolično presekalo pustovan<strong>je</strong>.<br />
Prijatelj me <strong>je</strong> na koncu še nasmejal<br />
z vprašan<strong>je</strong>m, ali vem, kako nekateri<br />
n<strong>je</strong>govi farani rečejo pepel<strong>je</strong>nju:<br />
upepel<strong>je</strong>n<strong>je</strong>.<br />
ZGLED VZGOJE<br />
Vsekakor sta oba primera bojkota pusta<br />
nazoren zgled, kako vzgajati otroke v<br />
duhu svojih vrednot. Zelo daleč so namreč<br />
že časi, ko so starši otroke vzgajali<br />
s kazalcem na ustih: »Da ne bi kaj o tem<br />
z<strong>in</strong>il v šoli.« Danes, ko se sprašu<strong>je</strong>mo o<br />
obstoju zahodne civilizaci<strong>je</strong>, <strong>je</strong> nastopil<br />
čas za vzgojo pokončnih otrok, ki so<br />
ponosni nase, na svojo druž<strong>in</strong>o <strong>in</strong> na<br />
svo<strong>je</strong> koren<strong>in</strong>e.<br />
Morda ta drža ni poceni. Morda bo<br />
tak otrok prikrito kaznovan s kako nižjo<br />
oceno. Morda bo tudi nekoliko tež<strong>je</strong> delal<br />
kariero kot oportunisti, ki se vedno<br />
obračajo po vetru. A vendar: to <strong>je</strong> smešno<br />
nizka cena za ohranitev čiste vesti<br />
<strong>in</strong> vzgojo v samozavestnega človeka. <br />
Nastopil <strong>je</strong> čas za<br />
vzgojo pokončnih<br />
otrok, ki so<br />
ponosni nase, na<br />
svojo druž<strong>in</strong>o <strong>in</strong><br />
na svo<strong>je</strong> koren<strong>in</strong>e.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Priporočila<br />
MILAN HRASTAR<br />
FRANCIS S. COLLINS: JEZIK BOGA<br />
Avtor <strong>je</strong> znanstvenik, ki <strong>je</strong> prehodil pot od otroške<br />
vere preko agnostičnega pojmovanja do ateista <strong>in</strong><br />
nazadn<strong>je</strong> do trdnega vernika. Vero mu sedaj utrju<strong>je</strong>jo<br />
spoznanja, ki jih <strong>je</strong> pridobil z vsrkavan<strong>je</strong>m<br />
znanja <strong>med</strong> študi<strong>je</strong>m kemi<strong>je</strong>, fizike, <strong>med</strong>ic<strong>in</strong>e <strong>in</strong><br />
nazadn<strong>je</strong> genetike. Kot <strong>med</strong>ic<strong>in</strong>ski genetik na<br />
univerzi v Michiganu <strong>je</strong> odkril genetske napake,<br />
ki povzročajo cistično fibrozo <strong>in</strong> Hunt<strong>in</strong>gtonovo<br />
bolezen. V prostem času <strong>je</strong> motorist, ki rad zaigra<br />
na klavir <strong>in</strong> kolege znanstvenike zabava s priredbami<br />
znanih popevk.<br />
Jezik knjige <strong>je</strong> zahteven <strong>in</strong> <strong>je</strong> namen<strong>je</strong>n bolj<br />
razgledanim bralcem, <strong>je</strong> pa občudovanja vredno<br />
delo uglednega znanstvenika, ki <strong>je</strong> sam prehodil<br />
težavno pot iskalca vere. Pokaže nam možnost<br />
sodelovanja <strong>in</strong> sobivanja znanosti <strong>in</strong> vere. Svojo<br />
izkušnjo želi deliti z različnimi ljudmi, tako da<br />
<strong>je</strong> knjiga primerna za razgledane znanstvenike,<br />
verujoče, neverne, predvsem pa za iskalce smisla<br />
živl<strong>je</strong>nja.<br />
BEREMO, GLEDAMO, POSLUŠAMO ...<br />
49<br />
Celjska Mohor<strong>je</strong>va družba, Cel<strong>je</strong>, 2019, 292<br />
strani. Trenutno razprodano.<br />
Mlad<strong>in</strong>ska knjiga, Ljubljana, 2023, 384 strani, 135 evrov.<br />
AMBROŽ KVARTIČ:<br />
OD IMENA DO SPOMINA<br />
Avtor v predstavitvi pove, da so tematiko običa<strong>je</strong>v<br />
<strong>in</strong> šeg obravnavali že mnogi pisci pred njim,<br />
da pa <strong>je</strong> v tej knjigi prvič zares predstavl<strong>je</strong>no celotno<br />
živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong> Sloveni<strong>je</strong>. Po n<strong>je</strong>govih besedah<br />
<strong>je</strong> knjiga ilustracija živl<strong>je</strong>nja, v kateri se lahko<br />
ljud<strong>je</strong> prepoznajo na marsikaterem koraku.<br />
Vsako poglav<strong>je</strong> podrobno razdela <strong>in</strong> dotakne se<br />
tako starih običa<strong>je</strong>v, navad <strong>in</strong> vraž kot tistih, ki<br />
so novejšega izvora <strong>in</strong> so del našega vsakdana.<br />
Vseb<strong>in</strong>ski del oklepata poglavji Rojstvo <strong>in</strong> Smrt,<br />
nek<strong>je</strong> sredi <strong>med</strong> njima se nahaja še poglav<strong>je</strong> Poroka,<br />
okoli n<strong>je</strong> pa se zvrstijo vse druge pomembne<br />
prelomnice. Avtor se dotakne šeg <strong>in</strong> običa<strong>je</strong>v, ki<br />
so povezani z izobraževan<strong>je</strong>m, prehodom v odraslo<br />
dobo, služen<strong>je</strong>m vojaške obveznosti, gradnjo,<br />
prostim časom, hišnimi ljubl<strong>je</strong>nčki <strong>in</strong> osebnimi<br />
prazniki. Poleg tega vmes umesti poglavja,<br />
ki so povezana z verskimi običaji. Tako posebna<br />
poglavja pr<strong>in</strong>ašajo podatke o krstu, prvem obhajilu<br />
<strong>in</strong> birmi ter se dotaknejo tem, povezanih<br />
z redovnim <strong>in</strong> duhovniškim živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong>m.<br />
Avtor se <strong>je</strong> res potrudil za<strong>je</strong>ti <strong>in</strong> predstaviti<br />
širok nabor tem, ki jih <strong>je</strong> obogatil s slikovnim gradivom. Ob branju n<strong>je</strong>gove obsežne knjige niti nimamo<br />
občutka, da gre za strokovno knjigo, ker se nas vseb<strong>in</strong>a tako močno dotika. Je del nas, naših obredov <strong>in</strong><br />
vsakodnevnih rut<strong>in</strong>skih del ter tudi posebnih običa<strong>je</strong>v, o katerih poslušamo iz ust naših starih staršev<br />
<strong>in</strong> morda odhajajo v pozabo.<br />
Avtor Ambrož Kvartič <strong>je</strong> doktor etnologi<strong>je</strong> <strong>in</strong> kulturne antropologi<strong>je</strong>. Na Filozofski fakulteti v Ljubljani<br />
<strong>je</strong> zaposlen kot asistent za področ<strong>je</strong> folkloristike <strong>in</strong> primerjalne mitologi<strong>je</strong> ter kot raziskovalec<br />
sodobne pripovedne <strong>in</strong> pesemske folklore.<br />
<br />
MONIKA JEGLIČ<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
50<br />
MED(IJSKI) SOSEDI<br />
MRTVAŠKI PLES<br />
ROBERTA GOLOBA<br />
Če se <strong>je</strong> predsedniku vlade Robertu<br />
Golobu <strong>in</strong> n<strong>je</strong>govim sodelavcem še pred<br />
dnevi ob anketah Mediane smejalo <strong>in</strong><br />
dobro zdelo, ker so pozornost od svo<strong>je</strong><br />
nesposobnosti uč<strong>in</strong>kovito preusmerili<br />
izključno na Socialne demokrate <strong>in</strong><br />
nevtralizirali tragiko<strong>med</strong>ijo okoli afere<br />
Litijska 51, zadn<strong>je</strong> raziskave kažejo<br />
drugačno sliko, piše spletni Portal plus.<br />
Na omen<strong>je</strong>nem portalu v uredniški<br />
kolumni opozarjajo, da <strong>je</strong> aktualni<br />
premier zelo amatersko <strong>in</strong> podcenjujoče<br />
zanemaril dejstvo, da z neskončnim<br />
mrcvar<strong>je</strong>n<strong>je</strong>m stranke SD, s svojo<br />
notorično oholostjo, spletkar<strong>je</strong>n<strong>je</strong>m <strong>in</strong><br />
plehkimi <strong>med</strong>ijskimi sp<strong>in</strong>i, s katerimi <strong>je</strong><br />
zamegl<strong>je</strong>val odgovornost f<strong>in</strong>ančnega<br />
m<strong>in</strong>istra Klemna Boštjančiča ter svojo<br />
osebno malomarnost pri sramotni<br />
blamaži v zvezi z nakupom sodne stavbe,<br />
v bistvu počasi žaga vejo, na kateri sedi.<br />
»Če k temu prište<strong>je</strong>mo še kalimerovsko,<br />
nekredibilno ignoriran<strong>je</strong> kopice<br />
stavk – sodnikov, tožilcev, zdravnikov,<br />
delavcev na upravnih enotah, po novem<br />
še zaposlenih v operativnih centrih na<br />
številki 112, <strong>je</strong> jasno, da povprečni volivec<br />
ne more več zaupati vladi, ne glede<br />
na politično usmer<strong>je</strong>nost.« Na Portalu<br />
plus menijo, da <strong>je</strong> zadnji obupani poskus<br />
<strong>med</strong>ijskega prikazovanja, da vlada vseeno<br />
nekaj dela, posil<strong>je</strong>no promoviran<strong>je</strong><br />
dviga pokojn<strong>in</strong> za 8,8 odstotka, kar <strong>je</strong><br />
po prepričanju premierja daleč najviš<strong>je</strong><br />
povečan<strong>je</strong> v več kot tridesetih letih.<br />
»Seveda premier v svoji maniri ob vsej tej<br />
samohvali spet pozabi povedati, da smo<br />
imeli v zadnjih dveh letih izrazito visoko,<br />
nadpovprečno <strong>in</strong>flacijo, ki v osnovi<br />
zahteva ustrezno uskladitev pokojn<strong>in</strong>,<br />
sploh če upoštevamo, da so cene najbolj<br />
rastle v segmentih hrane, pijače <strong>in</strong> energi<strong>je</strong>,<br />
kar najbolj prizadene upoko<strong>je</strong>nce.«<br />
Prikazovan<strong>je</strong> uskla<strong>je</strong>vanja pokojn<strong>in</strong> z<br />
<strong>in</strong>flacijo <strong>in</strong> vsaj približnega ohranjanja<br />
realne kupne moči upoko<strong>je</strong>ncev kot<br />
nekakšen poseben dosežek vlade <strong>je</strong> milo<br />
rečeno patetično.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
V DEŽELI<br />
MANDLJEVEGA MLEKA<br />
Dr. Janez Šušteršič v kolumni za Siol<br />
ugotavlja, da <strong>je</strong> sodobno razumevan<strong>je</strong><br />
sveta vse bolj skrčeno na hipne <strong>in</strong> osebne<br />
vtise, spletne objave brez ozira na vir<br />
<strong>in</strong>formacij: »Ko opazimo, da nas trgovci<br />
goljufajo, hitro sklepamo, da <strong>je</strong> to vzrok<br />
za <strong>in</strong>flacijo <strong>in</strong> da <strong>je</strong> zato treba spre<strong>je</strong>ti<br />
še kakšen zakon več, da bomo vsi lahko<br />
imeli dostojno živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong>. Ali pa recimo<br />
uvesti pro<strong>je</strong>kt spremljanja cen izbranih<br />
izdelkov v trgov<strong>in</strong>ah, za katerega po<br />
mo<strong>je</strong>m samo vlada ni od prvega dne vedela,<br />
da ga bodo trgovci tako ali drugače<br />
spretno izigrali <strong>in</strong> se ji smejali v brk.«<br />
Ekonomisti sedanjo <strong>in</strong>flacijo, ki se sicer<br />
po treh letih nekoliko umirja, razlagajo<br />
kot posledico treh poglavitnih vzrokov:<br />
energetske krize, prepoznega odziva<br />
centralnih bank <strong>in</strong> previsokih državnih<br />
primanjklja<strong>je</strong>v: »Vendar so ekonomisti v<br />
glavnem eni taki dolgočasni boomerji,<br />
zato jih nima smisla poslušati, z javnof<strong>in</strong>ančnim<br />
primanjklja<strong>je</strong>m ali obrestnimi<br />
merami centralnih bank pa tudi težko<br />
narediš zanimiv selfie.«<br />
Posledica prevlade neposrednega v<br />
razumevanju sveta pa onemogoča<br />
spoznan<strong>je</strong>, da so družbeni pojavi rezultat<br />
<strong>in</strong>terakci<strong>je</strong> različnih globljih dejavnikov <strong>in</strong><br />
nepovezanih ravnanj ter zahteva iskan<strong>je</strong><br />
krivde v konkretnih ljudeh <strong>in</strong> dejanjih.<br />
Tako se za razpadan<strong>je</strong> zdravstva krivi zasebne<br />
zavarovalnice <strong>in</strong> dvoživke namesto<br />
zastarelega <strong>in</strong> socialističnega nač<strong>in</strong>a<br />
upravljanja <strong>in</strong> f<strong>in</strong>anciranja sistema. Za<br />
<strong>in</strong>flacijo trgovci, za drago ogrevan<strong>je</strong> v<br />
Velenju pa korupcija v TEŠ.<br />
»Včasih se <strong>je</strong> reklo, da ko imaš problem,<br />
ustanoviš komisijo, da ničesar ne reši.<br />
Danes bi prej rekel, da sprejmeš zakon, ki<br />
ne more ničesar rešiti <strong>in</strong> po možnosti tudi<br />
izvedljiv ni. V kolumni o štempljanju sem<br />
čez palec ocenil, da nas takšni predpisi<br />
stanejo kakšne tri milijarde evrov letno,«<br />
še ocenju<strong>je</strong> Šuštaršič, ki pravi, da predlog<br />
iz proti<strong>in</strong>flacijske petici<strong>je</strong>, da bi morali<br />
trgovci <strong>in</strong> proizvajalci jasno označiti, kadar<br />
se določenemu proizvodu ob isti ceni<br />
zniža kakovost, sodi <strong>med</strong> takšne ide<strong>je</strong>.<br />
POLITIKI IN<br />
LJUDSKE OBVEZNICE<br />
Premierja Roberta Goloba ni <strong>med</strong> imetniki<br />
prvih ljudskih obveznic v Sloveniji,<br />
piše spletni portal Forbes Slovenija<br />
<strong>in</strong> opozarja, da <strong>je</strong> Golob napovedal<br />
nakup. A če Golob pravi, da ni imel<br />
časa, tudi prvak opozici<strong>je</strong> Janša Janša<br />
ni šel v naložbo, saj meni, da se računica<br />
ne izide. Ko <strong>je</strong> pred enim mesecem<br />
m<strong>in</strong>ister za f<strong>in</strong>ance Klemen Boštjančič<br />
razkril še zadn<strong>je</strong> podrobnosti o ljudskih<br />
obveznicah <strong>in</strong> najavil 250-milijonsko<br />
izdajo, so na omen<strong>je</strong>nem portalu<br />
gospodarstvenike, politike <strong>in</strong> nekdan<strong>je</strong><br />
m<strong>in</strong>istre spraševali, ali jo bodo kupili. Iz<br />
Golobovega kab<strong>in</strong>eta so jim takrat sporočili,<br />
da premier ocenju<strong>je</strong>, da so ljudske<br />
obveznice dobra <strong>in</strong> varna naložba. A<br />
pred dnevi so iz n<strong>je</strong>govega kab<strong>in</strong>eta<br />
dobili sporočilo, da predsedniku vlade<br />
zaradi časovne stiske ni uspelo opraviti<br />
nakupa obveznic.<br />
Tudi prvak opozici<strong>je</strong> Janez Janša obveznic<br />
ni kupil. »Nimam toliko denarja, da bi<br />
se mi računica izšla,« <strong>je</strong> dejal <strong>in</strong> pojasnil,<br />
da stroški odprtja trgovalnega računa <strong>in</strong><br />
ostali stroški tistemu, ki <strong>je</strong> kupil za nekaj<br />
tisoč evrov obveznic, poberejo praktično<br />
ves donos. »Pravijo, da se izplača, če jih<br />
kupiš za več kot 30 tisoč evrov, saj gre za<br />
varno naložbo, za katero jamči država.<br />
Kdor ima ta denar …«<br />
Prejšnji teden pa <strong>je</strong> obveznice vpisal<br />
f<strong>in</strong>ančni m<strong>in</strong>ister Klemen Boštjančič,<br />
ki <strong>je</strong> to prav tako napovedal pred<br />
začetkom izda<strong>je</strong>. »Verjamem v to, da<br />
delaš tisto, kar govoriš,« <strong>je</strong> dejal <strong>in</strong><br />
poudaril, da <strong>je</strong> vlagan<strong>je</strong> v obveznice<br />
ugodnejša alternativa varčevanju v<br />
banki ter da bo po n<strong>je</strong>govem prepričanju<br />
prispevala k razvoju kapitalskega trga v<br />
Sloveniji, poroča spletni portal Forbes<br />
Slovenija. Boštjančič <strong>je</strong> sicer predstavil<br />
tudi rezultate vpisa prvih obveznic<br />
za državljane.
Priporočilo<br />
ANDRAŽ<br />
ARKO<br />
WWW.<br />
IMDB.COM<br />
Sveti Peter<br />
FILMSKO LETO SVETNIKOV<br />
V hecu pravimo, da 22. februarja godu<strong>je</strong> svetnik s štirimi nogami, saj <strong>je</strong> ta dan praznik sedeža<br />
apostola Petra. Že v 4. stol. so v Rimu slovesno obhajali spom<strong>in</strong> na ustanovitev škofijskega<br />
sedeža. Kasne<strong>je</strong> so v baziliki sv. Petra pod vitra<strong>je</strong>m v apsidi simbolno postavili tudi Petrov<br />
sedež, ki ga nosijo kipi štirih cerkvenih očetov.<br />
51<br />
Apostol Peter od daleč opazu<strong>je</strong><br />
Jezusovo križan<strong>je</strong>, nato<br />
<strong>je</strong> priča n<strong>je</strong>govemu pokopu,<br />
čez tri dni praznemu grobu<br />
<strong>in</strong> potem Jezusovim povsta<strong>je</strong>njskim<br />
prikazovan<strong>je</strong>m. Peter trpi, ker <strong>je</strong> zatajil<br />
Jezusa, a doživi odpuščan<strong>je</strong>. Jezusovi<br />
učenci doživijo b<strong>in</strong>košti ter pridigajo,<br />
ozdravljajo <strong>in</strong> kršču<strong>je</strong>jo, Savel pa jih<br />
začne preganjati: Štefana kamenjajo,<br />
Petra pa aretirajo. Ko Savel pred Damaskom<br />
doživi spreobrn<strong>je</strong>n<strong>je</strong>, se pridruži<br />
skupnosti <strong>in</strong> začne oznan<strong>je</strong>vati. Med<br />
kristjani, ki so vsi izšli iz judovstva,<br />
nastane vznemir<strong>je</strong>n<strong>je</strong>, ko Peter krsti<br />
poganskega stotnika Kornelija. Ko<br />
spreobrn<strong>je</strong>ni Savel-Pavel odide v Rim,<br />
sledita mu Peter <strong>in</strong> Marko …<br />
SVOBODNA INTERPRETACIJA<br />
Prva polovica filma vodi skozi kompilacijo<br />
koncev vseh štirih evangeli<strong>je</strong>v <strong>in</strong> se<br />
nato preli<strong>je</strong> v dokaj svobodno <strong>in</strong> svojsko<br />
<strong>in</strong>terpretacijo Apostolskih del. Ustvarjalci<br />
sledijo zgodov<strong>in</strong>sko netočnim,<br />
a ustal<strong>je</strong>nim predstavam: Jezusa ima<br />
rane na dlaneh, <strong>in</strong> ne na zapestju; zadnja<br />
večerja <strong>je</strong> čista preslikava svetovno<br />
znane stenske poslikave Leonarda da<br />
V<strong>in</strong>cija; Jezus podaja zadnja naročila<br />
učencem, a se to ne zgodi tik pred vnebohodom,<br />
ki ga film sploh ne prikaže,<br />
ampak kar <strong>med</strong> povsta<strong>je</strong>njskimi prikazovanji.<br />
Nekatere vseb<strong>in</strong>ske poenostavitve<br />
<strong>in</strong> prilagoditve so teološko problematične,<br />
predvsem v prizoru, ko Peter<br />
po ozdravitvi hromega v templju pravi:<br />
»Ozdravil sem tega človeka, kakor <strong>je</strong> to<br />
delal Jezus!« saj ga <strong>je</strong> ozdravil Jezus, <strong>in</strong><br />
ne Peter; malo zatem diakon Štefan ne<br />
priču<strong>je</strong> pred judovskim vélikim zborom,<br />
ampak kar pred ljudstvom … Ko v<br />
Antiohiji pride Peter na balkon, mu ob<br />
prihodu množica kristjanov navdušeno<br />
ploska <strong>in</strong> vzklika, kar precej aludira<br />
na izvolitev papeža <strong>in</strong> slovesno razglasitev:<br />
»Habemus papam!« (Imamo papeža).<br />
Sklepni del filma se naslanja na<br />
apokrifni spis iz 2. stoletja »Mučeništvo<br />
blaženega Petera, kot ga <strong>je</strong> zapisal škof<br />
L<strong>in</strong>«, ko Peter na begu iz Rima sreča<br />
Kristusa <strong>in</strong> ga vpraša: »Gospod, kam<br />
greš?« ter zaključnim prizorom, ko <strong>je</strong><br />
Peter križan z glavo navzdol.<br />
SLABA<br />
RAČUNALNIŠKA GRAFIKA<br />
Ob slabi računalniški grafiki pa <strong>je</strong> predvsem<br />
moteče, da se v seriji filmov, ki jih <strong>je</strong><br />
posnela Lux Vide, ponavljajo isti igralci:<br />
Flavio Ins<strong>in</strong>na kot Tracij, ki <strong>je</strong> pred tem<br />
igral don Boska; Ettore Bassi kot Klavdij,<br />
ki <strong>je</strong> zatem igral Frančiška Asiškega.<br />
Film zelo močno prikaže lik Petra,<br />
ki ga dokaj dobro upodobi znameniti<br />
Omar Sharif. Petra spremljamo v<br />
n<strong>je</strong>govi stiski, teži <strong>in</strong> tesnobi: ko želi<br />
pobegniti <strong>in</strong> ko se mora soočiti s problemi;<br />
ko se kolerično razburi, nato pa<br />
se mora ohladiti <strong>in</strong> prav odreagirati;<br />
predvsem pa ves čas zelo hrepeni, da<br />
bi bil blizu Gospodu. Peter ni izdelan<br />
heroj, ampak mora zoreti <strong>in</strong> nima dokončnih<br />
odgovorov, saj Kristus ne da<strong>je</strong><br />
dokončnih odgovorov, ampak vabi<br />
vsakega učenca, naj hodi za njim. <br />
O FILMU:<br />
• naslov: Sveti Peter (San Pietro)<br />
• čas trajanja: 197 m<strong>in</strong>ut<br />
• država <strong>in</strong> leto: Italija, 2005<br />
• režija: Giulio Base<br />
• igralska zasedba: Omar Sharif,<br />
Daniele Pecci, L<strong>in</strong>a Sastri<br />
ZANIMIVOSTI:<br />
Film, ki so ga posneli v Tuniziji, <strong>je</strong><br />
del seri<strong>je</strong> o svetnikih, ki <strong>je</strong> nastal v<br />
produkciji Lux Vide <strong>in</strong> RAI Fiction.<br />
OCENA PRIMERNOSTI:<br />
PG-13: zaradi nekaterih prizorov<br />
nasilja <strong>in</strong> križanja naj si otroci<br />
mlajši od 13 let ogledajo film v<br />
spremstvu staršev.<br />
ST. PETER<br />
CATHOLIC<br />
NEWSWORLD.<br />
COM<br />
DOSTOPNOST:<br />
Brezplačen katoliški film Sveti Peter<br />
si lahko ogledate na spletni strani<br />
www.catholicnewsworld.com<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
52<br />
NARODNO-ZABAVNO<br />
IVAN SIVEC<br />
ARHIV IVANA SIVCA<br />
A<br />
vsega tega ver<strong>je</strong>tno v današn<strong>je</strong>m<br />
času niti ne bi bilo – ali<br />
pa bi bilo v zelo ome<strong>je</strong>ni obliki<br />
–, če se ne bi v drugi polovici<br />
prejšn<strong>je</strong>ga stoletja pojavil iz<strong>je</strong>men citrar<br />
Miha Dovžan.<br />
Sliši <strong>in</strong> bere se skorajda never<strong>je</strong>tno,<br />
a vendar <strong>je</strong> res. Miha Dovžan <strong>je</strong> tisti veliki<br />
Slovenec, ki nam <strong>je</strong> citre vrnil. Če<br />
ne bi bilo n<strong>je</strong>ga, bi bržčas citre ostale<br />
še naprej na podstrešju oziroma bi jih<br />
obravnavali kot zgodov<strong>in</strong>sko dedišč<strong>in</strong>o<br />
predvsem na etnoloških oddelkih. Z<br />
Mihovim prihodom na glasbeno sceno<br />
pa so citre znova čudovito zazvenele po<br />
vsej Sloveniji, Ansambel Mihe Dovžana<br />
<strong>je</strong> pred leti dosegel never<strong>je</strong>tno slavo,<br />
Miha pa <strong>je</strong> pred poldrugim letom pre<strong>je</strong>l<br />
tudi eno najvišjih državnih priznanj –<br />
Red za zasluge. In k<strong>je</strong> <strong>je</strong> zdaj Miha?<br />
KMEČKA IDILA<br />
Mnogi se sprašu<strong>je</strong>jo, zakaj se <strong>je</strong> Miha<br />
povsem umaknil iz javnosti oziroma ali<br />
sploh še živi. A preden zapišemo, kako<br />
<strong>je</strong> z njim, se vrnimo k začetkom citer na<br />
slovenskih tleh.<br />
Citre kot eno od najlepših <strong>in</strong> hkrati<br />
zahtevnejših strunskih glasbil imajo na<br />
naših tleh večstoletno tradicijo. To <strong>je</strong><br />
glasbilo s strunami, na katero se z desnico<br />
brenka, z levico pa prebira strune.<br />
Torej ne gre za preprosto glasbilo.<br />
A vendar so ga nadar<strong>je</strong>ni posamezniki<br />
obvladovali že pred več stoletji.<br />
Znano <strong>je</strong>, da <strong>je</strong> leseni del citer izdelal<br />
kar sam marsikateri kmet ali obrtnik,<br />
kupil pa <strong>je</strong> samo strune. Tako <strong>je</strong> s starih<br />
slik znana podoba, da <strong>je</strong> ob dolgih zimskih<br />
večerih druž<strong>in</strong>a sedela za pečjo ali<br />
ob peči, na krušni mizi pa <strong>je</strong> – običajno<br />
oče – prebiral strune citer. Vsa druž<strong>in</strong>a<br />
pa <strong>je</strong> ob tem prav idilično prepevala<br />
ljudske, ponarodele <strong>in</strong> seveda predvsem<br />
narodne pesmi.<br />
Da <strong>je</strong> bilo tovrstno muziciran<strong>je</strong> res<br />
prisotno, nam potrju<strong>je</strong> že pridigar Janez<br />
PRVI SLOVENSKI CITRAR<br />
Miha Dovžan –<br />
FANT Z ZLATIMI PRSTI<br />
Glasba<br />
Na Slovenskem <strong>je</strong> več kot sto dobrih citrar<strong>je</strong>v, na glasbenih šolah obstajajo posebni<br />
citrarski oddelki, kar nekaj učitel<strong>je</strong>v oz. profesor<strong>je</strong>v uči citre zasebno, imamo citrarski<br />
festival, tekmovan<strong>je</strong> citrar<strong>je</strong>v <strong>in</strong> še marsikaj s tem blago zvenečim glasbilom.<br />
Svetokriški v knjigi Sacrum promptuarium<br />
iz leta 1691.<br />
PODUK V IGRANJU<br />
Da <strong>je</strong> bilo citran<strong>je</strong> na naših tleh precej<br />
razšir<strong>je</strong>no, <strong>med</strong> drugim dokazu<strong>je</strong> tudi<br />
prvi slovenski priročnik, prva slovenska<br />
šola, zvezčič z naslovom Poduk v<br />
igranju na citrah iz leta 1895. Do tistega<br />
časa so se nadar<strong>je</strong>ni posamezniki<br />
učili igranja iz nemških učbenikov, na<br />
prelomu devetnajstega stoletja pa <strong>je</strong> že<br />
začela izhajati publikacija v 18 zvezkih<br />
z naslovom Slovenski citrar. Tedaj se <strong>je</strong><br />
pojavilo tudi že več tovrstnih učitel<strong>je</strong>v,<br />
<strong>med</strong> katerimi <strong>je</strong> bil najbolj znan Franc<br />
Korun - Koželjski.<br />
Seveda so igrali predvsem narodne<br />
pesmi. Kmalu pa so dobri citrarji ugotovili,<br />
da s citrarskim zvokom lepo zvenijo<br />
tudi Straussove, Mozartove <strong>in</strong> Chop<strong>in</strong>ove<br />
skladbe.<br />
Citre so bile v času, ko <strong>je</strong> bilo snega<br />
še na metre, še posebej priljubl<strong>je</strong>ne v<br />
manj dostopnih krajih, recimo v Tržiču.<br />
Eden od najbolj znanih tržiških citrar<strong>je</strong>v<br />
<strong>je</strong> bil Franc Ahačič. Znano <strong>je</strong> tudi,<br />
da <strong>je</strong> že leta 1938 na Radiu Ljubljana nastopil<br />
Gorenjski trio, ki so ga sestavljali<br />
harmonikar Avgust Stanko, kitarist<br />
Rudolf Ahačič, citrar Franc Ahačič ter<br />
pevec Ivan Ahačič.<br />
DOLGI PRSTI<br />
Danes so dolgi prsti soznačnica za tiste,<br />
ki so pokradli pol države, zato mnogi<br />
taki tatovi pri navadnih smrtnikih niso<br />
preveč čislani. Pri citrarjih pa <strong>je</strong> drugače.<br />
Prav Miha Dovžan <strong>je</strong> eden od tistih,<br />
ki ima dolge, a hkrati zlate prste.<br />
Miha <strong>je</strong> tako rekoč vse svo<strong>je</strong> živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong> posvetil citram.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
NARODNO-ZABAVNO 53<br />
N<strong>je</strong>gova citrarska zgodba se začenja<br />
že s šestimi leti. Tedaj, leta 1949, so bile<br />
citre tako rekoč povsem pozabl<strong>je</strong>n <strong>in</strong><br />
predvsem staromoden <strong>in</strong>štrument.<br />
A na srečo <strong>je</strong> v ljubljanski Šiški živel<br />
citrarski učitelj Janko Lotrič,<br />
upoko<strong>je</strong>ni železničar, ki <strong>je</strong> rad<br />
zahajal v Dovžanovo hišo. Vsi v<br />
druž<strong>in</strong>i so bili glasbeni navdušenci,<br />
od mame do očeta, zato<br />
<strong>je</strong> bilo povsem razumljivo, da se<br />
bo tudi Mihec lotil tega ali onega<br />
<strong>in</strong>štrumenta. Nadobudni fantič<br />
bi se rad lotil igranja na klar<strong>in</strong>et, a<br />
so mu tako starši kot gospod Lotrič<br />
predvsem zaradi dolgih prstov svetovali<br />
igran<strong>je</strong> na citre.<br />
Miha se <strong>je</strong> pozne<strong>je</strong>, ko <strong>je</strong> že osvojil osnove,<br />
podal v uk k Francu Ahačiču v Tržič<br />
<strong>in</strong> tedaj so ga citre povsem prevzele.<br />
Da glasbeniki že tedaj niso bili<br />
imuni na pijačo, pa pove nasledn<strong>je</strong> hudomušno<br />
tržiško opažan<strong>je</strong>: »Če se <strong>je</strong><br />
Avgust Stanko znašel v gostilni, se <strong>je</strong><br />
navadno od tam vrnil po treh dneh.<br />
Franc Ahačič pa po treh mesecih.«<br />
VISOKORASEL MLADENIČ<br />
Z MALIMI CITRAMI<br />
Miha ima pred mnogimi drugimi glasbeniki<br />
dve veliki prednosti: bil <strong>je</strong> iz<strong>je</strong>mno<br />
vztra<strong>je</strong>n <strong>in</strong> <strong>je</strong> vsak dan vadil po več<br />
ur, hkrati pa <strong>je</strong> imel ob odličnem posluhu<br />
tudi izvrsten spom<strong>in</strong>. To dvo<strong>je</strong> ga <strong>je</strong><br />
kmalu poneslo v slovenske višave.<br />
Nerazdružljiva brata Ive <strong>in</strong> Miha Dovžan<br />
v mladosti.<br />
Pri dobrih petnajstih letih <strong>je</strong> nastopil<br />
v radijski oddaji Pokaži, kaj<br />
znaš. Napovedovalka ga <strong>je</strong> predstavila<br />
z naslednjimi besedami: »Citre so pri<br />
nas redek <strong>in</strong>strument. Le malokdo ga<br />
še pozna. V posebno vesel<strong>je</strong> pa nam <strong>je</strong>,<br />
da nan<strong>je</strong> igra petnajstletni mladenič<br />
iz Ljubljane.«<br />
A ta petnajstletni mladenič <strong>je</strong> že<br />
tedaj dokazal, da <strong>je</strong> nekaj iz<strong>je</strong>mnega.<br />
To sta začutila tudi radijska urednika<br />
Boris Kovačič <strong>in</strong> Vilko Ovsenik <strong>in</strong> pot<br />
<strong>je</strong> bila citram na široko odprta. Seveda<br />
se to ne bi zgodilo, če ne bi bil Miha iz<strong>je</strong>men<br />
virtuoz.<br />
Pevci z božanskimi glasovi – Vokalni kv<strong>in</strong>tet Gorenjci.<br />
OD NARODNIH<br />
DO CVETJA V JESENI<br />
Miha <strong>je</strong> na začetku svo<strong>je</strong> poti, predvsem<br />
z baritonistom Tonetom Kozlevčar<strong>je</strong>m,<br />
članom Slovenskega<br />
okteta, posnel več narodnih pesmi.<br />
Nekaj časa <strong>je</strong> citre igral tudi<br />
pri ansamblu Veseli hribovci.<br />
Kmalu pa sta z bratom Ivetom<br />
ustanovila svojo glasbeno skup<strong>in</strong>o,<br />
najprej Trio Mihe Dovžana<br />
s pevci, od leta 1963 pa Ansambel<br />
Mihe Dovžana, ki so se mu pridružili<br />
– kot jih radi imenu<strong>je</strong>jo – božanski pevci,<br />
imenovan Vokalni kv<strong>in</strong>tet Gorenjci iz<br />
Naklega. S pevskim kv<strong>in</strong>tetom <strong>in</strong> precej<br />
tudi z ženskimi solistkami, kot <strong>je</strong> bila<br />
Ivanka Kraševec, so ustvarili tako rekoč<br />
večne pesmi. Na srečo <strong>je</strong> bil poleg Mihe<br />
odličen skladatelj tudi n<strong>je</strong>gov brat Ive.<br />
Spomnimo se samo nepozabnih Srn.<br />
Miha se <strong>je</strong> s citrami za vedno zapisal<br />
v glasbeno zgodov<strong>in</strong>o tudi s Kodrovo<br />
melodijo iz filma Cvet<strong>je</strong> v <strong>je</strong>seni.<br />
V filmu <strong>je</strong> seveda tudi igral. Kodrova<br />
melodija ne bo nikoli izzvenela, seveda<br />
največ prav po Mihovi zaslugi.<br />
Ob tem <strong>je</strong> posnel tudi več druge<br />
filmske glasbe, dve sezoni pa <strong>je</strong> v ljubljanski<br />
Drami igral v Jesihovi predstavi<br />
Ljubiti, ljubiti citre v živo.<br />
Po končani karieri z ansamblom <strong>je</strong><br />
pod producentskim vodstvom Vilka<br />
Ovsenika posnel več sto narodnih pesmi,<br />
veliko tudi pevskih. Pri slednjih <strong>je</strong><br />
z njim največ nastopala nekdanja Avsenikova<br />
pevka Jožica Kališnik.<br />
KJE JE MIHA ZDAJ<br />
Lani, 15. avgusta, se pravi na veliki šmaren,<br />
<strong>je</strong> Miha praznoval 80. živl<strong>je</strong>njsko<br />
obletnico. Na žalost <strong>je</strong> kar zletela mimo.<br />
Miha <strong>je</strong> namreč pristal na <strong>in</strong>validskem<br />
vozičku, izgubil <strong>je</strong> dar govora, tudi ljudi<br />
težko prepoznava. Biva v enem od domov<br />
na ljubljanskem obrobju.<br />
Ko sva skoraj pred petimi leti z radijskim<br />
urednikom Simonom Golobičem<br />
pripravila o Mihi obsežno biografsko<br />
knjigo, v kateri <strong>je</strong> tudi vsa diskografija,<br />
ogromno barvnih fotografij, note <strong>in</strong><br />
besedila najbolj uspešnih skladb, mi <strong>je</strong><br />
Miha dejal: »Še sreča, da <strong>je</strong> knjiga izšla.<br />
Zdravnica mi <strong>je</strong> rekla, da bom živel<br />
samo še pol leta.«<br />
Miha sicer še živi, tudi po petih letih,<br />
a na žalost samo kot cvetlica brez sonca.<br />
Nekoč, ko sem ga vprašal, kaj mu pomeni<br />
glasba, mi <strong>je</strong> namreč odvrnil: »Glasba <strong>je</strong><br />
zame sonce. Živel sem za citre.« <br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
54<br />
SLADKO-SLANE BRBONČICE<br />
M<strong>in</strong>i<br />
JABOLČNI ZAVITKI<br />
SELMA BIZJAK<br />
www.sladkoslanebrboncice.si<br />
12 ROLIC PREPROSTO 6O MINUT<br />
SESTAVINE<br />
• 6 listov vlečenega testa<br />
• 4–5 sočnih jabolk<br />
• sok 2 manjših pomaranč<br />
• 80 g sladkorja<br />
• 2 zavitka vanilij<strong>in</strong>ega sladkorja<br />
• 1 čajna žlička cimeta<br />
• 2 jušni žlici roz<strong>in</strong><br />
• marelična marmelada<br />
• sesekljana pistacija<br />
• sladkor v prahu za posip<br />
1. Pečico segre<strong>je</strong>mo na 200<br />
stop<strong>in</strong>j Celzija, enakomerno gret<strong>je</strong><br />
spodaj <strong>in</strong> zgoraj. Liste vlečenega<br />
testa prerežemo na 4 enakomerne<br />
pravokotnike. Za en zavitek bomo<br />
porabili po dva taka pravokotnika.<br />
Jabolka olupimo <strong>in</strong> narežemo na<br />
majhne kocke. Maslo segre<strong>je</strong>mo,<br />
da se stopi. Iztisnemo<br />
sok pomaranč.<br />
2. V lonec damo sok pomaranč,<br />
kocke jabolk, roz<strong>in</strong>e, sladkor,<br />
vanilij<strong>in</strong> sladkor <strong>in</strong> cimet. Kuhamo<br />
15–20 m<strong>in</strong>ut, da se jabolka<br />
zmehčajo. Kuhana ohladimo.<br />
3. Vsak pravokotnik vlečenega testa<br />
premažemo s tekočim maslom<br />
<strong>in</strong> zložimo po dva skupaj. Na vsako<br />
vrhnjo plast testa namažemo še<br />
žlico marelične marmelade. Na eno<br />
tretj<strong>in</strong>o <strong>in</strong> za slab centimeter od<br />
krajšega roba nadevamo jabolka,<br />
obe daljši stranici spodvihamo<br />
navznoter, nato od nadeva navzdol<br />
naredimo rolico. Tako ponovimo še<br />
z ostalimi enajstimi. Postavljamo jih<br />
na s papir<strong>je</strong>m za peko obložen pekač.<br />
Ko so vse rolice pripravl<strong>je</strong>ne, vsako<br />
premažemo še z maslom <strong>in</strong> malce<br />
marelične marmelade ter posu<strong>je</strong>mo s<br />
sesekljanimi pistacijami.<br />
4. V pečici na sredn<strong>je</strong>m vodilu pečemo<br />
10–12 m<strong>in</strong>ut. Pečene ohladimo<br />
<strong>in</strong> posu<strong>je</strong>mo s sladkor<strong>je</strong>m v prahu.<br />
BOG ŽEGNAJ!<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
EDVARD KADIČ,<br />
STROKOVNJAK<br />
ZA KOMUNIKACIJO<br />
FLICKR @VLADARS<br />
Občutek<br />
PODREJENOSTI<br />
GOVORICA TELESA<br />
Drža telesa jasno pokaže položaj ali status človeka.<br />
M<strong>in</strong>istra podre<strong>je</strong>nost predsedniku vlade nezavedno pokažeta tudi z rokami.<br />
55<br />
Na fotografiji vidimo kmetijsko m<strong>in</strong>istrico Matejo Čalušić<br />
(36) iz Gibanja Svoboda ter m<strong>in</strong>istra za solidarno prihodnost<br />
Simona Mal<strong>je</strong>vca (42) iz Levice, ki sta ali v prihodu ali v<br />
odhodu s srečanja. To seveda lahko sklepamo po tem, ker<br />
oba stojita.<br />
Po usmer<strong>je</strong>nosti pogledov v isto smer ter po vljudnostnih nasmeških<br />
na obrazu lahko upravičeno sklepamo, da spremljata<br />
dogodek, v katerega so vpletene osebe, ki so po statusu viš<strong>je</strong><br />
od njiju. Tak primer bi bil npr. vstop v prostor ali poslavljan<strong>je</strong><br />
predsednika vlade, ki <strong>je</strong> tudi njun neposredni šef.<br />
Dodatno takšno razmišljan<strong>je</strong> podpira tudi drža njunih rok, saj<br />
jih imata oba pred telesom <strong>in</strong> tako varu<strong>je</strong>ta svoj osebni prostor<br />
pred okolico. Ob tem imata oba v rokah pred telesom<br />
tudi t. i. oviro (ona telefon, on torbo), ki ovira prost dostop<br />
do telesa <strong>in</strong> ga tako varu<strong>je</strong>. To nakazu<strong>je</strong> tudi na občutja<br />
negotovosti <strong>in</strong> podre<strong>je</strong>nosti.<br />
<br />
Sestanek vlade Roberta Goloba (57) s predstavniki koalici<strong>je</strong> (31. 1. 2024).<br />
Z leve: Mateja Čalušić (36), Simon Mal<strong>je</strong>vac (42) .<br />
Foto: Žan Kolman, Vlada RS<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
56<br />
FILMSKI KAŽIPOT<br />
Doberdob: Ungaretti, Voranc,<br />
dok. oddaja, SLO 2015<br />
ČET 22. 2., 17.55, TVS 2<br />
V filmu RTVS se prepletata književni opus<br />
italijanskega pesnika <strong>in</strong> esejista Giuseppa Ungarettija<br />
(1888–1970) <strong>in</strong> Prežihovega Voranca<br />
(1893–1950), avtorja zgodov<strong>in</strong>skega avtobiografskega<br />
romana Doberdob (1940). Vorančeva<br />
knjiga opisu<strong>je</strong> izkušn<strong>je</strong> slovenskih vojakov v<br />
avstro-ogrski vojski, ki so se bo<strong>je</strong>vali na soški<br />
fronti pri Doberdobu. Kot lahko beremo v<br />
pesmih iz prve zbirke Porušeni pristan (Il porto<br />
sepolto) <strong>in</strong> v najobsežnejšem delu L’allegria,<br />
<strong>je</strong> dramatično izkušnjo bo<strong>je</strong>vanja Ungaretti<br />
doživel na drugi strani iste fronte. Obe gledišči<br />
z <strong>in</strong>tenzivnim čustvovan<strong>je</strong>m izražata človeško<br />
nemoč, razčlovečen<strong>je</strong> zaradi vojne <strong>in</strong> strah<br />
pred popolnim uničen<strong>je</strong>m.<br />
Quo vadis Aida?,<br />
drama, BiH 2020<br />
ČET 22. 2., 21.00, TVS 2<br />
Film <strong>je</strong> bil posnet ob 25. obletnici največ<strong>je</strong>ga<br />
pokola civilistov v Evropi po koncu povojnih<br />
pobo<strong>je</strong>v leta 1946. Dogaja se v Srebrenici 11.<br />
julija 1995. Aida <strong>je</strong> domač<strong>in</strong>ka, ki <strong>med</strong> vojno<br />
prevaja za OZN. Ko se v mesto začne zgr<strong>in</strong>jati<br />
srbska vojska, <strong>je</strong> navzoča na napetem sestanku<br />
<strong>med</strong> visokim polkovnikom ZN <strong>in</strong> županom<br />
Srebrenice, ki <strong>je</strong> vidno vznemir<strong>je</strong>n. Predstavniki<br />
ZN obljubijo, da bodo napadli srbske sile, če<br />
bodo prekršile ultimat, a jim nihče ne verjame.<br />
Ko Srbi prodrejo v mesto, se trideset tisoč<br />
prebivalcev odpravi proti velikemu hangarju<br />
Združenih narodov. A veliko jih ostane zunaj,<br />
vključno z Aid<strong>in</strong>im možem <strong>in</strong> s<strong>in</strong>ovoma. Aida<br />
se tako znajde sredi tragedi<strong>je</strong>.<br />
Term<strong>in</strong>al, ko<strong>med</strong>ija, ZDA 2004<br />
SOB 24. 2., 21.50, POP TV<br />
Režija: Steven Spielberg<br />
Igrajo: Tom Hanks, Cather<strong>in</strong>e Zeta-Jones<br />
Term<strong>in</strong>al pripovedu<strong>je</strong> o Viktorju Navorskem,<br />
ki iz Vzhodne Evrope pride v New York ravno<br />
v času, ko v n<strong>je</strong>govi domov<strong>in</strong>i pride do vojne,<br />
kar izve šele, ko letalo pristane. N<strong>je</strong>gov potni<br />
list <strong>in</strong> viza sta nenadoma neveljavna, po nobenem<br />
členu nobenega zakona ne sodi nikamor<br />
<strong>in</strong> zato mora ostati na letališču, dokler se<br />
razmere ne razrešijo. Prvotna ideja <strong>je</strong> bila, da<br />
bi to bila zgodba Slovenca <strong>med</strong> osamosvojitveno<br />
vojno, vendar so slovenske oblasti zoper<br />
to protestirale <strong>in</strong> režiser si <strong>je</strong> omislil neobsto<strong>je</strong>čo<br />
državo.<br />
Ukroti ogenj,<br />
biografija, VB 2006<br />
NED 25. 2., 01.15, TV1000<br />
Igrajo: Tim Robb<strong>in</strong>s, Derek Luke<br />
Zgodba govori o temnopoltem moškem<br />
sredn<strong>je</strong>ga razreda v Južni Afriki <strong>med</strong> apartheidom.<br />
Patrick Chamusso <strong>je</strong> mojster v raf<strong>in</strong>eriji<br />
nafte <strong>in</strong> nogometni trener, ki <strong>je</strong> v osemdesetih<br />
letih prejšn<strong>je</strong>ga stoletja, ko <strong>je</strong> bila država<br />
nemirna <strong>in</strong> razdel<strong>je</strong>na, apolitičen, dokler<br />
n<strong>je</strong>ga <strong>in</strong> n<strong>je</strong>gove žene Precious ne zaprejo.<br />
Patricka osupne ukrepan<strong>je</strong> proti zatiralskemu<br />
vladajočemu sistemu v državi. Kmalu postane<br />
radikalec, ko ga po krivem obtožijo terorizma<br />
<strong>in</strong> policisti posilijo n<strong>je</strong>govo ženo.<br />
Marčeve ide, drama, ZDA 2011<br />
NED 25. 2., 14.05, POP TV<br />
Režija: George Clooney<br />
Film spremlja Stephena Myersa, mladega<br />
političnega svetovalca, vključenega v predsedniško<br />
kampanjo guvernerja Mikea Morrisa.<br />
Stephen se pri tem seznani z umazanimi političnimi<br />
igrami ter postane žrtev spletkarske<br />
politike, zahrbtnih manipulacij <strong>in</strong> zapel<strong>je</strong>vanja.<br />
Dva Andreja,<br />
dok. oddaja, Rusija<br />
NED 25. 2., 20.15, Exodus<br />
Režija: Gal<strong>in</strong>a Adamovič<br />
Dva duhovnika iz dveh držav, Rusi<strong>je</strong> <strong>in</strong> Belorusi<strong>je</strong>,<br />
sta prehodila presenetljivo podobne poti<br />
k Bogu. Junaka filma sta dva višja duhovnika,<br />
meniha: slavni ruski pesnik Andrej Logv<strong>in</strong>ov <strong>in</strong><br />
Andrej Lemešonok, spovednik samostana sv.<br />
Elizabete v M<strong>in</strong>sku.<br />
Velika poteza,<br />
biografija, ZDA 2005<br />
PON 26. 2., 00.20, TV1000<br />
Piše se leto 2005. Nadar<strong>je</strong>n analitik <strong>in</strong> menedžer<br />
f<strong>in</strong>ančnega sklada Michael s svojimi<br />
izračuni ugotovi, da <strong>je</strong> sistem podel<strong>je</strong>vanja<br />
hipotek v ZDA tik pred razpadom, zato se<br />
odloči za nezaslišano potezo – stavi proti nepremičn<strong>in</strong>skemu<br />
trgu. Banke z vesel<strong>je</strong>m sprejmejo<br />
denar, n<strong>je</strong>gove na videz nepremišl<strong>je</strong>ne<br />
poteze pa vzbudijo pozornost vlagatel<strong>je</strong>v pod<br />
vodstvom skeptičnega Marka, ki se odpravijo<br />
na teren <strong>in</strong> odkri<strong>je</strong>jo never<strong>je</strong>tne anomali<strong>je</strong> v<br />
f<strong>in</strong>ančnem sistemu.<br />
<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Koledar dogodkov FEBRUAR<br />
DOGODKI<br />
57<br />
24<br />
SOB<br />
Priredba ko<strong>med</strong>i<strong>je</strong><br />
Županova Micka<br />
20.00<br />
Kulturni dom Tabor Logatec,<br />
Tržaška 152, Logatec<br />
Gledališka predstava<br />
Dramska skup<strong>in</strong>a TKŠD Grčarevec predstavlja svojo drugo predstavo s starimi<br />
znanci <strong>in</strong> novimi obrazi. Prvo slovensko ko<strong>med</strong>ijo Antona Tomaža L<strong>in</strong>harta Županovo<br />
Micko smo priredili, prostorsko umestili <strong>in</strong> ji dodali čare lokalne upodobitve.<br />
S srčno igro, zavzetostjo <strong>in</strong> natančnostjo bomo pričarali smeh na obraz <strong>in</strong> topl<strong>in</strong>o<br />
v srca obiskovalcev.<br />
23<br />
PET<br />
Rok Zaletel Černoš <strong>in</strong><br />
Živa Ploj Peršuh ter<br />
Slovenski mlad<strong>in</strong>ski orkester<br />
19.30<br />
Slovenska filharmonija,<br />
Kongresni trg 10, Ljubljana<br />
25<br />
NED<br />
Intervju:<br />
France Cukjati<br />
21.00<br />
TV SLO 1<br />
TV oddaja<br />
Koncert<br />
27<br />
Jedrska energija – varna<br />
prihodnost ali tvegan<strong>je</strong>?<br />
27<br />
Sozvoč<strong>je</strong> svetov:<br />
predavan<strong>je</strong> <strong>in</strong> koncert<br />
TOR<br />
17.00<br />
TOR<br />
19.30<br />
Cankar<strong>je</strong>v dom,<br />
Prešernova cesta 10, Ljubljana<br />
Narodna galerija,<br />
Prešernova 24, Ljubljana<br />
Okrogla miza<br />
Koncert<br />
28<br />
SRE<br />
Janez Tauler:<br />
Mistik <strong>in</strong> pričevalec<br />
19.00<br />
Galerija Druž<strong>in</strong>a,<br />
Krekov trg 1, Ljubljana<br />
Predavan<strong>je</strong><br />
29<br />
ČET<br />
Za mlade / FKK 3<br />
19.30<br />
Cankar<strong>je</strong>v dom,<br />
Prešernova cesta 10, Ljubljana<br />
Koncert<br />
Želite povabiti na svoj dogodek? Pišite nam na dogodki@domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong>.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
58<br />
SUDOKUJA, VSOTNICI<br />
VSOTNICA (angleško sumplete) <strong>je</strong> tabela, v kateri <strong>je</strong> treba prečrtati števila<br />
tako, da <strong>je</strong> vsota neprečrtanih števil po vrsticah <strong>in</strong> stolpcih ustrezna (enaka<br />
številom desno od tabele <strong>in</strong> pod tabelo).<br />
1 3 9 1 3 7 7 18<br />
4 6 3 8 7 2 4 17<br />
9 8 4 6 3 8 9 25<br />
4 4 7 8 7 4 6 28<br />
7 1 3 9 8 3 4 19<br />
6 8 8 7 1 4 4 20<br />
2 3 3 1 4 5 7 10<br />
14 29 15 6 28 28 17<br />
8 2 7 9 6 8 1 16<br />
6 3 2 9 4 5 1 18<br />
7 2 3 7 2 8 4 13<br />
3 4 1 4 6 5 4 15<br />
4 9 4 1 2 5 4 11<br />
8 5 1 1 6 5 3 21<br />
6 7 7 6 9 2 7 14<br />
14 26 8 21 14 13 12<br />
1 3 9 1 3 7 7<br />
4 6 3 8 7 2 4<br />
9 8 4 6 3 8 9<br />
4 4 7 8 7 4 6<br />
7 1 3 9 8 3 4<br />
6 8 8 7 1 4 4<br />
2 3 3 1 4 5 7<br />
8 2 7 9 6 8 1<br />
6 3 2 9 4 5 1<br />
7 2 3 7 2 8 4<br />
3 4 1 4 6 5 4<br />
4 9 4 1 2 5 4<br />
8 5 1 1 6 5 3<br />
6 7 7 6 9 2 7<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
Kolumna<br />
OKOLJE<br />
SVETOVNI PRVAKI v urgenci<br />
Slovenci smo svetovni prvaki v športu. A šampioni smo tudi, ko govorimo<br />
o urgentnih zadevah. Torej povsod tam, k<strong>je</strong>r <strong>je</strong> treba na hitro rešiti nek<br />
zaplet, problem, tudi kakšno zdravstveno težavo ali poškodbo.<br />
59<br />
IGOR GOŠTE<br />
Če ni urgentno stan<strong>je</strong> (denimo,<br />
da te dl<strong>je</strong> časa zbada v kolenu)<br />
<strong>in</strong> ne potrkaš ravno na kakšen<br />
bližnji zdravstveni urgentni<br />
center, potem lahko dolgo čakaš, da se<br />
te »usmilijo«. Najprej, da sploh prideš na<br />
vrsto pri osebnem zdravniku, če si seveda<br />
<strong>med</strong> tistimi srečneži, ki ga sploh imajo,<br />
potem <strong>je</strong> od vrste napotnice odvisno,<br />
kako hitro boš prišel do specialista <strong>in</strong><br />
nazadn<strong>je</strong> še do operaci<strong>je</strong>, če <strong>je</strong> ta neizogibna.<br />
Zna trajati. Ver<strong>je</strong>mite.<br />
POPLAVE ALI POŽAR<br />
Zelo podobno <strong>je</strong>, ko nas doletijo kakšne<br />
poplave ali večji požar. Ne le gasilci, pravzaprav<br />
kar celotna ekipa civilne zaščite<br />
<strong>in</strong> tudi mnogi posamezniki se kar se da<br />
potrudijo, da rešu<strong>je</strong>jo živl<strong>je</strong>nja, pogasijo<br />
požar ali preusmerijo vodo ... Poskrbijo<br />
še za najnujnejše reševan<strong>je</strong> materialnih<br />
dobr<strong>in</strong>, za silo uredijo poškodovano<br />
<strong>in</strong>frastrukturo. Tudi politiki znajo v<br />
prvih dneh stopiti skupaj. Ne za dolgo.<br />
Ko se živl<strong>je</strong>n<strong>je</strong> kolikor toliko postavi v<br />
normalne tirnice, se začnejo ustanavljati<br />
lokalne pisarne, obliku<strong>je</strong>jo se strateški<br />
sveti, vladne strokovne službe, zdi<br />
se, da eden postaja bolj pameten<br />
od drugega, denar, ki za sanacijo <strong>in</strong><br />
ureditev razmer začne prihajati, pa<br />
se tako kot vedno, ko ga <strong>je</strong> veliko, kdo<br />
ve k<strong>je</strong> zatakne. Na koncu ravno tisti,<br />
ki bi ga najbolj potrebovali, ostanejo<br />
pozabl<strong>je</strong>ni. Iz meseca v mesec bolj.<br />
Na las podobno <strong>je</strong> tudi v našem<br />
zdravstvu. Napovedu<strong>je</strong>jo se reforme,<br />
»ta novi«, ki jih pri nas ne zmanjka <strong>in</strong> ne<br />
zmanjka, napovedu<strong>je</strong>jo ničelno stopnjo<br />
do korupci<strong>je</strong>, v ta namen se ustanovi tudi<br />
vladni strateški svet za zdrav<strong>je</strong>, »haska«<br />
po zasavsko ali uč<strong>in</strong>ka po slovensko pa<br />
nobenega. Je pa precej z<strong>med</strong>e. Ker ne<br />
vemo več, ali <strong>je</strong> zdravstveni m<strong>in</strong>ister dejansko<br />
m<strong>in</strong>ister/m<strong>in</strong>istrica za zdrav<strong>je</strong>, <strong>je</strong><br />
to kar predsednik vlade, morebiti vodja<br />
strateškega sveta, nekdanji m<strong>in</strong>ister s<br />
svojo kolesarsko ekipo ali, Bog ne daj,<br />
celo ljubljanski šerif, ki se mu <strong>je</strong> leto nazaj<br />
celo odstavl<strong>je</strong>ni m<strong>in</strong>ister javno opravičeval.<br />
Zato me čisto nič ne čudi, da<br />
zdravniki obupu<strong>je</strong>jo. Kako ne bi, ko pa<br />
noben dogovor ali še celo podpisana zaobljuba<br />
ne veljata več. Zato, zdravniki <strong>in</strong><br />
vsi ostali stavkajoči, jaz sem z vami!<br />
TEK NA URGENCO<br />
Čeravno me marsikaj moti v našem<br />
zdravstvu. Saj ne, da bi se ne vem kako<br />
močno pritoževal, imam srečo, da sem<br />
še kar zdrav, a to, da že od avgustovske<br />
poškodbe kolena (počen meniskus) čakam,<br />
kaj bodo naredili s kolenom, me<br />
pa tudi malce moti. Rad bi septembra za<br />
svoj 60. rojstni dan »odlaufal« humanitarnih<br />
60 km za uporabnike zasavskega<br />
Varstveno delovnega centra <strong>in</strong> za Društvo<br />
Aspi (svtisti), pa čeprav se mi koleno<br />
še bolj poškodu<strong>je</strong>. Če se bo <strong>med</strong> tekom,<br />
bom šel pač na urgenco <strong>in</strong> me bodo že<br />
»poštimali«. Zato se ne dam, ne ležim<br />
k<strong>je</strong> v kotu <strong>in</strong> se sprašu<strong>je</strong>m, zakaj se <strong>je</strong><br />
meni to zgodilo, ampak tečem. Ne vsak<br />
dan <strong>in</strong> ne hitro. Sploh pa ne tako hitro,<br />
kot <strong>je</strong> to zmogel pred kratkim umrli<br />
maratonec Keni<strong>je</strong>c Kelv<strong>in</strong> Kiptum,<br />
ki <strong>je</strong> maraton odtekel v le dveh urah.<br />
Pravzaprav sem dvakrat počasnejši. A<br />
se moram tudi za to, da sem le dvakrat<br />
počasnejši, »fajn« potruditi. On dve uri,<br />
jaz, amater, štiri. Ampak jaz, ki nisem<br />
tako hiter <strong>med</strong> tekom, imam vsaj čas<br />
za opazovan<strong>je</strong>. Ne verjamem, da ga <strong>je</strong><br />
Kelv<strong>in</strong> imel. Tečem, gledam naokrog<br />
<strong>in</strong> se vedno znova prepričam na lastne<br />
oči, kako smo res dobri pri urgentnem<br />
reševanju. Potem pa nas zmanjka.<br />
NEVARNO DREVJE<br />
Ob moji trasi, ki <strong>je</strong> speljana ob zelo prometno<br />
obremen<strong>je</strong>ni regionalni cesti<br />
Zagor<strong>je</strong>–Trojane, <strong>je</strong> zadn<strong>je</strong> snežen<strong>je</strong> na<br />
strmih pobočjih nad cesto podrlo več<br />
dreves. Ali koren<strong>in</strong>ami vred ali pa jih <strong>je</strong><br />
veliko prelomilo na pol. Gasilci <strong>in</strong> komunalni<br />
delavci so se znova izkazali, ceste<br />
na hitro očistili, da <strong>je</strong> lahko promet sploh<br />
stekel. Ko pa bi morali vsa tista drevesa<br />
s koren<strong>in</strong>ami vred odstraniti, na strmih<br />
pobočjih požagati še vsa tiste nevarna<br />
drevesa, ki bodo že ob nasledn<strong>je</strong>m sneženju<br />
ali vetru spet popadala na cesto <strong>in</strong><br />
Bog ne daj na kakšno vozilo s potniki,<br />
pa nič. Nič! Vse stoji na svo<strong>je</strong>m mestu.<br />
Tako kot nas ni, ko ne ukrepamo, ko podrta<br />
drevesa padejo v strugo potokov. Ni<br />
junaka, ki bi ve<strong>je</strong>v<strong>je</strong> ali celo poloml<strong>je</strong>no<br />
drev<strong>je</strong> odstranil iz potoka. Potem pa se<br />
bodo naši odgovorni, tako na vladi kot<br />
tisti v obč<strong>in</strong>skih sobanah, čudili, kako<br />
to, da že manjše dežev<strong>je</strong> povzroči toliko<br />
poplav, podrtih mostov <strong>in</strong> se zgražali,<br />
ko bo kakšno drevo padlo na vozilo. Županom,<br />
ki poznajo situacijo, predlagam,<br />
da vsak dan na Alenk<strong>in</strong>o, Jožetovo ali<br />
Bojanovo m<strong>in</strong>istrstvo (uf, koliko m<strong>in</strong>istrov<br />
za eno področ<strong>je</strong>) pošl<strong>je</strong>jo protestno<br />
ali urgentno pismo, da <strong>je</strong> treba omen<strong>je</strong>no<br />
področ<strong>je</strong> urediti. Zaradi mene imajo<br />
lahko vsak dan nov<strong>in</strong>arsko konferenco,<br />
saj ima vsak župan na voljo dovolj svojih<br />
<strong>med</strong>i<strong>je</strong>v, ki jih mastno proračunsko<br />
podpira. Če ne verjamete, poglejte na<br />
Erar. Ne se pa kar naprej izgovarjati, da<br />
se nič ne da <strong>in</strong> da <strong>je</strong> predrago – recimo za<br />
dan ali dva zapreti cesto, da se nevarno<br />
drev<strong>je</strong> odstrani. Ah, dajte no.<br />
Jaz pa imam za danes dovolj pisanja.<br />
Grem še malo na tek. Če koleno ne bo<br />
razpadlo. Če bo, bom šel pač na urgenco,<br />
k<strong>je</strong>r mi ga že bodo »poštimali«. Ni vrag. <br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
60 RAZVEDRILO Humor<br />
Janez Janša predstavil svoj sklep<br />
za post: odpovedal se bo<br />
Anžetu Logarju<br />
Potapljači v glob<strong>in</strong>i morja<br />
našli podporo stranki SD<br />
Uroš Raztresen @UrosRaztresen<br />
SINNY BOY @SINNYBOY2<br />
SINNY BOY @SINNYBOY2<br />
Parkiran<strong>je</strong>.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
KRIŽANKA<br />
61<br />
SHUTTERSTOCK<br />
ODPOVED<br />
ALKO-<br />
DOMOVINA<br />
HOLNIM<br />
PIJAČAM<br />
NAVDU-<br />
ŠENKA<br />
NAD ANGL.<br />
KULTURO<br />
TLAKO-<br />
MER<br />
RASTLINA<br />
S PLAZE-<br />
ČIM SE<br />
STEBLOM<br />
OSEBA IZ<br />
S. ZAVEZE,<br />
TOBIJEV<br />
OČE<br />
IGNACIJ<br />
ČRETNIK<br />
FARIZEJ,<br />
KI JE<br />
PRIŠEL<br />
K JEZUSU<br />
POMENO-<br />
SLOVEC<br />
NAROČNIK<br />
(STAR.)<br />
PROSTOR<br />
V ZEMLJI<br />
ZA POKOP<br />
UMRLEGA<br />
VPLIVNA<br />
SKUPINA<br />
LJUDI<br />
OVOJ,<br />
OVITEK<br />
RUSKI<br />
PESNIK<br />
(AFANA-<br />
SIJ)<br />
VRČU<br />
PODOBNA<br />
POSODA<br />
IVAN TURK<br />
SESTAVIL<br />
ANDREJ<br />
PRAZNIK<br />
SRED-<br />
1<br />
STVO ZA<br />
UMIVANJE<br />
LAS<br />
REKA,<br />
KI TEČE<br />
SKOZI<br />
PRAGO<br />
EMA<br />
KLINEC<br />
PODROČ-<br />
JE DE-<br />
LOVANJA<br />
OBROČ ZA<br />
NA GLAVO<br />
2. VRATNO<br />
VRETENCE<br />
DRŽAVA V<br />
SEVERNI<br />
EVROPI<br />
VEČJA<br />
VDOLBINA<br />
V STENI<br />
SOBE<br />
ANTON<br />
4<br />
TROST<br />
LOVILEC<br />
KAČ<br />
SKAKALEC<br />
15<br />
(STEFAN)<br />
IZR. POLI-<br />
TIK DAJAN<br />
8 POLDRAG<br />
KAMEN<br />
KATARINA<br />
IVANOVIĆ<br />
14 REKA NA<br />
SOTOČJU<br />
VEČJI<br />
KOS<br />
POHIŠTVA<br />
SLOV.<br />
SLIKAR<br />
AMERIŠKI<br />
DENAR<br />
KURIR<br />
SUICID<br />
OSTRA<br />
6<br />
SKALA<br />
DRŽAVA V<br />
Z. AFRIKI<br />
11<br />
IZRAZ<br />
ŽALOSTI<br />
3<br />
2<br />
MATEJ<br />
TONIN<br />
STATUA<br />
DELAVEC<br />
V TOVAR-<br />
NI MILA<br />
PRIPADNIK<br />
19<br />
AZIJ.<br />
LJUDSTVA<br />
NEZNANEC<br />
9<br />
7<br />
BALETNI<br />
PLESALEC<br />
OTRIN<br />
VEČJA<br />
POŠTNA<br />
POŠILJKA<br />
KOZMA<br />
AHAČIČ<br />
OTOK V<br />
OCEANIJI<br />
12<br />
CESTNI<br />
ZAVOJ<br />
17<br />
GLAVNO GESLO<br />
KOVANEC<br />
ZA<br />
FUCANJE<br />
POGRE-<br />
ŠEK<br />
10<br />
KLADA ZA<br />
SEKANJE<br />
DRV<br />
16<br />
1<br />
NEON<br />
TUJA<br />
OBLIKA<br />
IMENA<br />
KLARA<br />
HLADNA<br />
OMAKA IZ<br />
PEČENIH<br />
PAPRIK<br />
ALUMINIJ<br />
ANAMARI<br />
VELEN-<br />
ŠEK<br />
MESEC<br />
VELIKI<br />
TRAVEN<br />
13<br />
NEZAVED-<br />
NI DEL<br />
OSEBNO-<br />
STI, ID<br />
18 VODNA<br />
ŽIVAL S<br />
KLEŠČAMI<br />
5 2 3 4 5 6 7<br />
8 9 10 11 12 13<br />
14 15 16 17 18 19<br />
Željko Kisa @ZeljkoKisa<br />
Danes sem stal v malo daljši vrsti <strong>in</strong> poslušal<br />
ljudi. Odgovorno trdim, da <strong>je</strong> vsako<br />
nadaljn<strong>je</strong> delo pri poneumljanju ljudi<br />
povsem odveč. (Z. Stano<strong>je</strong>vić)<br />
Rešitev križanke (vodoravno):<br />
šampon, Vltava, EK, kip, domena, svitek, bokal,<br />
KA, anglofilka, AT, barometer, Kraft, srobot, gema,<br />
Hun, Tobit, sotočnica, IČ, Saša Šantel, Nikodem,<br />
čer, Iko, etimolog, Ne, Al, maj, Clara, ono, ajvar,<br />
rak. Glavno geslo: Škof<strong>je</strong>loško hribov<strong>je</strong>.<br />
REŠITVE:<br />
Skrita misel:<br />
DOBRA VOLJA JE NAJBOLJA,<br />
TO SI PIŠI ZA UHO!<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
62<br />
JU3 2052<br />
Svet ni ČRNO-BEL<br />
Kolumna<br />
Slovenci smo se na črno-belo prikazovan<strong>je</strong> živl<strong>je</strong>nja ter različnih pojavov<br />
v družbi, v kateri živimo, že tako navadili, da, kot kaže, sploh ne znamo<br />
več razmišljati v barvah.<br />
MILENA MIKLAVČIČ<br />
Desetletja poslušamo grozljivke<br />
o nehumanem <strong>in</strong> grozljivem<br />
ameriškem zdravstvenem sistemu.<br />
Potem pa se najde Christopher<br />
Coomes, nekdaj drugi človek<br />
Google Robotics, ki danes živi v Sloveniji,<br />
ko v <strong>in</strong>tervjuju za Siol <strong>med</strong> drugim<br />
pove: »Zdravstveni sistem v ZDA delu<strong>je</strong><br />
odlično. Zdravnik me sprejme isti dan,<br />
kot ga potrebu<strong>je</strong>m, <strong>in</strong> če recimo dobim<br />
napotnico za MRI, imam pregled le nekaj<br />
ur kasne<strong>je</strong>. Zdravniki se v ZDA borijo, da<br />
postanete njihov pacient. Poleg tega <strong>je</strong><br />
zdravstveno zavarovan<strong>je</strong> v ZDA veliko<br />
cenejše kot v Sloveniji.<br />
Za zdravstveno zavarovan<strong>je</strong> za<br />
petčlansko druž<strong>in</strong>o sva z ženo plačala<br />
približno 1200 evrov vsak mesec. Tudi v<br />
Sloveniji skozi davke plačam okoli 1200<br />
evrov mesečno. V Sloveniji stane škatla<br />
Aspir<strong>in</strong>a okoli deset evrov na škatlo, a le<br />
s 50 tabletami. V ZDA dobim 500 tablet<br />
za osem ameriških dolar<strong>je</strong>v. Odkar živimo<br />
v Sloveniji, zapravimo več denarja<br />
za zdravstvo, kot sem si kadar koli predstavljal,<br />
da <strong>je</strong> mogoče v razviti državi. Da<br />
dejstva, da na koncu sploh nimaš dostopa<br />
do zdravstva, sploh ne omenjam.«<br />
Boste ljubitelji slovenskega državnega<br />
zdravstva kaj pripomnili, ali ste tudi<br />
vi ostali brez besed?<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024<br />
ČRNO-BELI SMRAD<br />
Bolj kot spremljam slovensko stvarnost,<br />
bolj imam občutek, da se do človeka, ki<br />
ni iz našega mehurčka, obnašamo slabše<br />
kot do kamna, ki ga brcnemo s ceste,<br />
ker nam gre na živce <strong>in</strong> nas brez vidnega<br />
razloga moti. V oči bodejo dvojna merila.<br />
Državljani mirno sprejmejo, da nekoga<br />
l<strong>in</strong>čajo zaradi treh rez<strong>in</strong> pršuta, pri drugem,<br />
ki vrže skozi okno več milijonov za<br />
računalnike, ki potem obležijo v skladišču,<br />
pa le skomignejo z rameni, kot da se<br />
jih to ne tiče.<br />
Se spomnite leta 2021, ko so vandali<br />
porisali okna na stavbi M<strong>in</strong>istrstva za<br />
kulturo z rumenimi križi? Ver<strong>je</strong>tno tudi<br />
niste pozabili, da <strong>je</strong> bila ta nočna akcija<br />
takrat za marsikoga državotvorno dejan<strong>je</strong>.<br />
Ko so prejšnji teden upoko<strong>je</strong>nci<br />
demonstrirali pred RTV hišo, <strong>je</strong> nekdo<br />
– lahko tudi oni – na podstavek dečka s<br />
piščalko narisal kljukasti križ. Kakšen<br />
smrad se <strong>je</strong> usul na upoko<strong>je</strong>nce!<br />
Takole vam povem: zaradi mene<br />
so lahko dotično svastiko narisali kar<br />
sami. Kaj si jaz osebno mislim o teh<br />
nespodobnostih, ta hip nima nobene<br />
veze. Problem tiči v poimenovanju. Če<br />
so bili enaki kljukasti križi na M<strong>in</strong>istrstvu<br />
za kulturo državotvorno dejan<strong>je</strong>,<br />
<strong>je</strong> enako državotvoren tudi kljukast<br />
križ na tem podstavku. Konec črno-<br />
-bele zgodbe. Pika.<br />
ČRNO-BELI DRŽAVLJANI<br />
»Če ta vlada hipotetično pade, a veš, zaradi<br />
česa bodo državljani najbolj jokali?«<br />
me <strong>je</strong> pred dnevi pobarala soseda Mica.<br />
Začudeno sem jo pogledala. »Če bo naslednja<br />
uredila zdravstvo, znižala davke<br />
<strong>in</strong> odpravila svobodo <strong>med</strong>i<strong>je</strong>, jim to ne<br />
bo čisto nič prav,« mi <strong>je</strong> odgovorila.<br />
»<strong>Zakaj</strong> jim ne bo prav?« sem vprašala.<br />
»Ker so nava<strong>je</strong>ni na bič. In ga bodo, zlepa<br />
ali zgrda, ponovno izsilili nazaj,« dobim<br />
v odgovor.<br />
Razlogov, da Mica verjame v ta bič,<br />
<strong>je</strong> nešteto. Zadnjih nekaj tednov se boleče<br />
soočamo s pogromi nad zdravniki, ki<br />
stavkajo. V Utripu so celo namignili, da<br />
predstavljajo rakaste celice zdravstva.<br />
Mediji zlivajo na zdravstvo cele škafe<br />
sovraštva. Strah me <strong>je</strong> ob misli, kaj bo, če<br />
se bo že jutri enemu od naščuvanih pacientov<br />
utrgalo <strong>in</strong> se bo ponovila Izola.<br />
Sram me <strong>je</strong>, da živim v državi, v kateri <strong>je</strong><br />
takšno ščuvan<strong>je</strong> tolerirano.<br />
Za božjo voljo, ljud<strong>je</strong>, mar ne vidite,<br />
da vas obračajo kot žrtveno jagn<strong>je</strong><br />
na ražnju?! Manipulirajo z vami, vi<br />
pa kot ovce sledite zlu, s katerim vas<br />
zastrupljajo. Res ne morem ver<strong>je</strong>ti, da<br />
se nihče ne vpraša, ali ni mogoče, da<br />
zdravniki rešu<strong>je</strong>jo živl<strong>je</strong>nja <strong>in</strong> se ne borijo<br />
zgolj za dobre plače.<br />
Kaj šele bo, ker se tik pred vrati volitve.<br />
Ker <strong>je</strong> bilo to z zdravniško stavko le<br />
uvertura, ko so strici preizkušali, kako<br />
nas imajo v oblasti. In kako zlahka lahko<br />
manipulirajo z našimi ovčjimi možgani.<br />
TOM IN JERRY<br />
Največkrat zato, ker se nam stereotipi o<br />
dobrih junakih <strong>in</strong> pokvar<strong>je</strong>nih lopovih<br />
kot rakave celice razrastejo pod kožo. Se<br />
spomnite Toma <strong>in</strong> Jerryja? Ko smo kot<br />
otroci spremljali njune vragoli<strong>je</strong>, nismo<br />
veliko razmišljali: preprosto smo vedeli,<br />
da bo mišek zmeraj zmagal, vedeli smo<br />
tudi, da <strong>je</strong> maček kot antijunak povrhu<br />
še trapast.<br />
Svet ni črno-bel. Še nikoli ni bil.<br />
Zmeraj <strong>je</strong> treba iskati resnico, postavljati<br />
prava vprašanja <strong>in</strong> stremeti za čim<br />
več odgovori. Črna <strong>in</strong> bela uspavata<br />
naše čute <strong>in</strong> misli. Ni res, da so v enem<br />
mehurčku samo dobri ljud<strong>je</strong>, v drugem<br />
pa samo slabi.<br />
Zelo prav bi bilo, da spravimo črno-<br />
-bela očala v predal <strong>in</strong> gledamo na svet<br />
okoli sebe z malo več zdrave pameti.<br />
Če tega ne bomo storili, bo prej ali slej<br />
prišel dan, ko nas bodo do te mere naščuvali<br />
drugega proti drugemu, da se<br />
bomo ovedeli šele tedaj, ko bo prepozno:<br />
ko ne bo več stal kamen na kamnu,<br />
ampak bo povsod, kamor bo seglo oko,<br />
eno samo pogorišče.
Razvedrilo<br />
LLLLL+<br />
63<br />
SKRITA MISEL<br />
DOBRČA VOLK JAJCE<br />
ENA JOB OLJKA TROSI<br />
PLIŠ MIZA URHO<br />
V vsaki gornji besedi prečrtajte pravo črko,<br />
ostale pa po vrsti prepišite v spodnja polja.<br />
Tu boste prebrali optimistična verza<br />
Frana Milč<strong>in</strong>skega Ježka.<br />
Iz katere pesmi sta? (jp)<br />
,<br />
Slovenski filmski center<br />
MAGIČNI<br />
KRIŽKRAŽ<br />
ASTA AMARILIS ALOIS<br />
RAZSTAVA SRPENICA<br />
TINNUSO VISCO<br />
Vsako gornjo besedo vpišite v<br />
lik dvakrat poševno. Ko boste<br />
vpisali vse, se bo prikazala<br />
beseda, ki <strong>je</strong> ni na spisku. Le na<br />
polju, k<strong>je</strong>r se križa sama s seboj,<br />
vpišite pravo črko. (jp)<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
64<br />
SLIKOVITO<br />
Sveti Frančišek<br />
pridiga pticam –<br />
M. C. ECHER<br />
GREGOR ČUŠIN<br />
WIKIART<br />
Satira<br />
UBOŽEC: A smo vsi?<br />
- Po mo<strong>je</strong>m ja.<br />
- Po tvo<strong>je</strong>, po tvo<strong>je</strong>.<br />
Koga briga, kaj <strong>je</strong> po tvo<strong>je</strong>.<br />
Po tvo<strong>je</strong> bi lahko bila tudi zemlja<br />
ravna.<br />
- Nismo. Goloba ni.<br />
UBOŽEC: Aha. Pa bo prišel?<br />
- Po mo<strong>je</strong>m ne.<br />
- A zdaj pa še ti: Po tvo<strong>je</strong>, po tvo<strong>je</strong>.<br />
- Daj mir, papiga!<br />
- Kura!<br />
- Gos!<br />
UBOŽEC: Mir!<br />
- Dajte no mir gospodu patru,<br />
da bo lahko povedal, kar hoče povedati.<br />
UBOŽEC: Nisem gospod.<br />
- Se opraviču<strong>je</strong>m. Oče?<br />
UBOŽEC: Ne.<br />
- Hmm? Tovariš?<br />
UBOŽEC: Ne.<br />
- Kamerad?<br />
UBOŽEC: Ne.<br />
- Stric?<br />
UBOŽEC: Ne.<br />
- Vdam se. Nimam pojma.<br />
UBOŽEC: Brat.<br />
- Brat? Čigav brat?<br />
UBOŽEC: Tvoj. Vaš.<br />
- Sem vam rekel, da <strong>je</strong> treba paziti<br />
na tiste zoprne kukavice. Glejte,<br />
kaj so nam podtaknile v gnezdo.<br />
- Čakaj, čakaj … Kako si ti naš<br />
brat, če pa niti mi nismo brat<strong>je</strong> <strong>med</strong><br />
seboj?<br />
- Ja, kar poglej naše kljune <strong>in</strong><br />
barvo perja! Vsak <strong>je</strong> svo<strong>je</strong> sorte.<br />
- Ti, ti pa si tudi posebne sorte<br />
tiček!<br />
UBOŽEC: Naš oče <strong>je</strong> Bog, ki <strong>je</strong> v<br />
nebesih, <strong>in</strong> vsi mi smo enaki ne glede<br />
na per<strong>je</strong> ali dlako!<br />
- Tole pa zveni nevarno podobno<br />
tistemu, kar golob neprestano<br />
čivka.<br />
- Ja? In kaj čivka?<br />
- Da smo vsi enaki, samo da<br />
so eni bolj enaki od drugih!<br />
- Kunštno. Kaj pa to sploh pomeni?<br />
- Ne vem. Po mo<strong>je</strong>m to, da ga<br />
eni lahko bolj ser<strong>je</strong>jo kot drugi.<br />
- Po tvo<strong>je</strong>, po tvo<strong>je</strong>.<br />
- Daj mir, papiga!<br />
- Kura!<br />
- Gos!<br />
UBOŽEC: Mir!<br />
- Ja, dajta mir, gospodu pat…,<br />
mislim bratu patru, da pove svo<strong>je</strong>.<br />
In gre. Saj boste potem šli, a<br />
ne?<br />
UBOŽEC: <strong>Zakaj</strong> pa goloba ne<br />
bo?<br />
- Rekel <strong>je</strong>, da ga za vse skupaj<br />
boli k…<br />
UBOŽEC: Ja?<br />
- Kljun! Kljun ga boli.<br />
- A od kljunčkanja?<br />
- Pa <strong>je</strong> še ves mesec do gregor<strong>je</strong>vega.<br />
- Boli n<strong>je</strong>ga k..., k…, kljun za<br />
to, kdaj se ženi. On se poser<strong>je</strong> na<br />
vse.<br />
- Ja. Ker <strong>je</strong> bolj enak od nas.<br />
- Dajmo, bratec. Opravi svo<strong>je</strong><br />
družbeno nekoristno delo.<br />
Popridigaj!<br />
- Ja. Mi se bomo tako ali tako<br />
požvižgali na vse!<br />
- Kaj zdaj? A odhajaš? Hej,<br />
bratec, kam greš?!<br />
UBOŽEC: Grem pridigat ribam.<br />
Ali pa zverem. Morda bom<br />
z njimi imel več sreče <strong>in</strong> blagoslova.<br />
- Hej, sem slišal za enega volka,<br />
če te zanima …<br />
<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
PEPCA ROJAK MEJAK<br />
NA KONJA IN RAZ NJEGA<br />
Bo najboljši konj, so obljubili<br />
starih kljúset jim preprodajalci,<br />
petkovi večerni poganjalci,<br />
sliko najsvetlejšo ponudili.<br />
POLITIČNA POEZIJA<br />
Da <strong>je</strong> maček v žaklju?<br />
Nak, ne mijavka<br />
ta žival, ki so na n<strong>je</strong>j pristali<br />
<strong>je</strong>zdeci, ki naj bi z njo divjali,<br />
pes <strong>je</strong>, pa še ta lenuh <strong>in</strong> stavka.<br />
65<br />
Več politične poezi<strong>je</strong> <strong>je</strong> na strani www.verzifikator.si<br />
Da dirkalni bo <strong>in</strong> da odrešil<br />
svet bo, zlasti še epidemi<strong>je</strong>,<br />
da pred njo uide se, vizi<strong>je</strong><br />
manjkalo ni, konj bo to pospešil.<br />
Bo dirkalni, še od ptic hitrejši,<br />
saj gre vštric z golobom pismonošo,<br />
so razglašali, s svečano nošo<br />
dirjal v svet bo lepši <strong>in</strong> jasnéjši.<br />
Facebook @Sara.Ba<strong>je</strong>c<br />
Gledali rojaki mešetar<strong>je</strong><br />
petkove so, tudi če kljuséta<br />
so imeli, <strong>je</strong> beseda sveta<br />
zdela se, v n<strong>je</strong>j zrli so denar<strong>je</strong>.<br />
Teh bo na pretek, saj konj pr<strong>in</strong>aša<br />
zgolj, samo <strong>in</strong> čiste le dobičke,<br />
le poslušajte vsi vrabčke ptičke,<br />
čivkajo pričakovanja vaša.<br />
In kupili konja so rojaki,<br />
v žaklju bil <strong>je</strong>, kakor se prodaja<br />
mačka, ki preveč pač ne ugaja,<br />
saj ver<strong>je</strong>li so besedi vsaki.<br />
Kar so si veseli izvolili,<br />
se zgodilo <strong>je</strong> v največji meri,<br />
konj dirkalni se jim izneveri,<br />
čisto drugo so žival dobili.<br />
M. C. Escher, Sveti Frančišek pridiga pticam<br />
(1922), nadrealizem.<br />
In bilo ni zgodbe o konjičku,<br />
ni nihče se zavihtel na konja,<br />
se ed<strong>in</strong>o štir<strong>in</strong>ožca vonja,<br />
<strong>je</strong> po velikosti bliže ptičku.<br />
<strong>136</strong> 22. 2. 2024
MISLIŠ,<br />
DA BOMO<br />
POSTALI PA-<br />
METNEJŠI?<br />
POGLEJ TO! NEKI<br />
BEDAK JE TUKAJ<br />
STRESEL SMETI!<br />
TO JE ENA<br />
OD DVEH<br />
MOŽNOSTI.<br />
ZDI SE, DA LJUDJE<br />
POZABLJAJO, DA MORAMO<br />
NA TEM PLANETU ŽIVETI<br />
TUDI DRUGI.<br />
VEŠ, NE RAZUMEM, ZAKAJ<br />
SO SE LJUDJE RAZVILI V<br />
TAKO BREZBRIŽNA KRAT-<br />
KOVIDNA BITJA.<br />
MORDA BOMO NEHALI<br />
ONESNAŽEVATI, PRE-<br />
DEN BO PREPOZNO.<br />
NO, ZA<br />
VEDNO NE<br />
MORE OS-<br />
TATI TAKO.<br />
VSI ZADRŽUJE-<br />
MO DIH.
SKLENITE<br />
ZAVAROVANJE<br />
ZA TUJINO.<br />
ZA VSE<br />
NOVO<br />
VIDEOPOSVET*<br />
S SLOVENSKIM<br />
ZDRAVNIKOM<br />
KJERKOLI, 24/7<br />
080 20 60<br />
vza<strong>je</strong>mna.si<br />
* Storitev pripada zavarovalcu, ki sklene Celoletno zavarovan<strong>je</strong> za tuj<strong>in</strong>o Multitrip.<br />
vza<strong>je</strong>mna-tuj<strong>in</strong>a zima 2023 (203x135,5mm).<strong>in</strong>dd 1 4. 12. 2023 17:14:13<br />
Ob avtorjih<br />
Časnika<br />
še izbrane<br />
dnevne vseb<strong>in</strong>e<br />
slovenskih<br />
<strong>med</strong>i<strong>je</strong>v!<br />
www.casnik.si
Izšla <strong>je</strong> nova <strong>Domov<strong>in</strong>a</strong> PLUS<br />
PLUS<br />
POSEBNA IZDAJA TEDNIKA DOMOVINA<br />
14 <strong>in</strong>tervju<strong>je</strong>v, ki leta<br />
po nastanku (p)ostajajo<br />
še bolj aktualni<br />
Najbolj odmevni pogovori,<br />
ki jih <strong>je</strong> v nov<strong>in</strong>arski karieri<br />
naredil T<strong>in</strong>o Mamić.<br />
Naročniki so Domov<strong>in</strong>o Plus 02 že dobili po pošti.<br />
ZAGOTOVITE<br />
SI SVOJ<br />
IZVOD!*<br />
• Vili Ščuka, psihoterapevt <strong>in</strong> psihiater:<br />
Trava <strong>je</strong> kot bonbonček<br />
• Bogdan Žorž, pionir boja proti razva<strong>je</strong>nosti:<br />
Razva<strong>je</strong>nost <strong>je</strong> rak vzgo<strong>je</strong><br />
• Zora Tavčar <strong>in</strong> Alojz Rebula, pisateljski par:<br />
Ljubezen se z leti krepi<br />
• Pedro Opeka, misijonar, ki <strong>je</strong> na smetišču<br />
zgradil univerzo<br />
• Ljubo Sirc, liberalec, ki <strong>je</strong> preživel<br />
smrtno obsodbo<br />
• Nike Kocijančič Pokorn, prevodoslovka:<br />
Cenzurirane Rdeča kapica, Pepelka<br />
<strong>in</strong> Pika Nogavička<br />
*Na voljo na vseh prodajnih mestih, prek spleta ali po telefonu.<br />
<strong>Domov<strong>in</strong>a</strong>, d.o.o.<br />
Cesta v Log 11,<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
E: narocn<strong>in</strong>e@domov<strong>in</strong>a.<strong>je</strong><br />
T: 059 020 001<br />
NAROČITE<br />
PREK SPLETA