Domovina 130: Zakaj Golob prepoveduje kurjenje na drva (Predogled)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ŠIRIMO OBZORJA<br />
Poštni<strong>na</strong> plača<strong>na</strong> pri pošti 1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
11. 1. 2024<br />
<strong>Zakaj</strong> <strong>Golob</strong> <strong>prepoveduje</strong><br />
KURJENJE NA DRVA 12<br />
3,95 €<br />
Razkrivamo ozadja kadrovske čistke <strong>na</strong> RTVS<br />
<strong>Zakaj</strong> je vlad<strong>na</strong> košarica vse cenejša<br />
Sveta Avsenika – formula uspeha<br />
50<br />
26<br />
19<br />
<strong>130</strong>
Izšla je nova <strong>Domovi<strong>na</strong></strong> PLUS<br />
PLUS<br />
POSEBNA IZDAJA TEDNIKA DOMOVINA<br />
14 intervjujev, ki leta<br />
po <strong>na</strong>stanku (p)ostajajo<br />
še bolj aktualni<br />
Najbolj odmevni pogovori,<br />
ki jih je v novi<strong>na</strong>rski karieri<br />
<strong>na</strong>redil Tino Mamić.<br />
Naročniki so Domovino Plus 02 že dobili po pošti.<br />
ZAGOTOVITE<br />
SI SVOJ<br />
IZVOD!*<br />
• Vili Ščuka, psihoterapevt in psihiater:<br />
Trava je kot bonbonček<br />
• Bogdan Žorž, pionir boja proti razvajenosti:<br />
Razvajenost je rak vzgoje<br />
• Zora Tavčar in Alojz Rebula, pisateljski par:<br />
Ljubezen se z leti krepi<br />
• Pedro Opeka, misijo<strong>na</strong>r, ki je <strong>na</strong> smetišču<br />
zgradil univerzo<br />
• Ljubo Sirc, liberalec, ki je preživel<br />
smrtno obsodbo<br />
• Nike Kocijančič Pokorn, prevodoslovka:<br />
Cenzurirane Rdeča kapica, Pepelka<br />
in Pika Nogavička<br />
*Na voljo <strong>na</strong> vseh prodajnih mestih, prek spleta ali po telefonu.<br />
<strong>Domovi<strong>na</strong></strong>, d.o.o.<br />
Cesta v Log 11,<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
E: <strong>na</strong>rocnine@domovi<strong>na</strong>.je<br />
T: 059 020 001<br />
NAROČITE<br />
PREK SPLETA
DOMOVINI ob novem letu<br />
UVODNIK<br />
3<br />
Vsaka prelomnica je priložnost,<br />
da se ozremo <strong>na</strong> prehojeno<br />
pot. Tudi <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
je prišla do nove pomembne<br />
prelomnice v svojem razvoju. Z začetkom<br />
leta 2024 je njeno vodenje od<br />
dosedanjega direktorja Igorja Vovka<br />
prevzel dr. Mitja Štular, ki v ekipo<br />
pri<strong>na</strong>ša bogate izkušnje s področja<br />
medijev, telekomunikacij ter vodenja<br />
podjetij. Vesel sem, da bo s svojimi izkušnjami,<br />
<strong>na</strong>čelnostjo in jasno vizijo<br />
Domovini dal dodaten zagon.<br />
Tudi v uredniških vrstah bo prišlo<br />
do sprememb, saj se konec januarja z<br />
mesta odgovornega urednika portala<br />
domovi<strong>na</strong>.je umika Rok Čakš. Oba, tako<br />
Igor kot Rok, imata zasluge za to, da je<br />
v polarizirani slovenski medijski krajini<br />
zaživela <strong>Domovi<strong>na</strong></strong> in tudi že preživela<br />
številne izzive. Prepričan sem, da bomo<br />
obema izrazili <strong>na</strong>jvečjo zahvalo za dosedanje<br />
delo s tem, da Domovino razvijamo<br />
<strong>na</strong>prej.<br />
NAVDIHUJOČE ZGODBE<br />
Domovino sem podprl, ker sem prepoz<strong>na</strong>l<br />
iskreno željo kolektiva, da postane<br />
in ponudi nekaj več kot veči<strong>na</strong> obstoječih<br />
medijev. Da postane medij tistih, ki<br />
si želimo uspešnega razvoja Slovenije<br />
in verjamemo v svoje potenciale. Podprl<br />
sem jo, da bo iskala prikrite in zamolčane<br />
zgodbe in bo kritič<strong>na</strong> do vseh tistih,<br />
ki želijo Sloveniji vsiljevati svoje interese<br />
<strong>na</strong> račun njenih državljanov. Pri tem<br />
ni važno, ali so protagonisti takšnih<br />
škodljivih politik doma v Murglah ali<br />
v Bruslju. Sam verjamem, da smo Slovenci<br />
<strong>na</strong>rod, ki je sposoben in ki si tudi<br />
zasluži, da si svojo usodo kroji sam. Narod,<br />
ki si zasluži politike, ki povezujejo<br />
in gradijo <strong>na</strong>mesto tistih, ki izločajo,<br />
rušijo in tajkunizirajo.<br />
V <strong>na</strong>šem mediju bomo zato iskali<br />
zgodbe, ki <strong>na</strong>vdihujejo, in tudi ljudi, ki<br />
si zaradi svojega dela za skupno dobro<br />
zaslužijo, da se jih opazi ter predstavi.<br />
»Kdor ljubi svojo domovino,<br />
jo z enim samim objemom<br />
svoje misli obseže vso: ne<br />
samo nje, temveč vse, kar je<br />
kdaj ljubil in kar bo ljubil kdaj<br />
pozneje. <strong>Zakaj</strong> ljubezen je e<strong>na</strong><br />
sama in nerazdeljiva: v en<br />
kratek utrip srca je stisnjeno<br />
vse – Mati, <strong>Domovi<strong>na</strong></strong>, Bog.«<br />
(Ivan Cankar)<br />
Zgodbe državljanov, ki sledijo besedam<br />
Joh<strong>na</strong> F. Kennedyja: »Ne vprašaj, kaj<br />
lahko tvoja država <strong>na</strong>redi zate, vprašaj,<br />
kaj lahko ti <strong>na</strong>rediš zanjo.«<br />
<strong>Domovi<strong>na</strong></strong> bo tudi v bodoče pozorno<br />
spremljala slovensko gospodarsko<br />
in socialno politiko. Želim si, da<br />
bi Slovenija <strong>na</strong> tem področju postala<br />
bolj gospodar<strong>na</strong> in preudar<strong>na</strong>. Da bi<br />
uvidela, da za blagostanje ni potrebno<br />
stalno višati davkov in si izmišljati novih<br />
obremenitev. Davke in prispevke je<br />
treba plačevati, a dolžnost države je, da<br />
jih porabi pametno in gospodarno in da<br />
poskrbi, da z njimi ne fi<strong>na</strong>ncira vse bolj<br />
razbohotene birokracije in številnih<br />
prisklednikov. In da višanje davkov ne<br />
služi za večanje koruptivnosti.<br />
Če oblast tega ni sposob<strong>na</strong> zagotoviti,<br />
se ljudje začnejo spraševati o<br />
smislu prispevanja svojega de<strong>na</strong>rja<br />
v skupno vrečo. Z vse višjimi davki<br />
in predvsem birokratskimi bremeni<br />
bomo uničili gospodarstvo in podjetnike,<br />
ki fi<strong>na</strong>ncirajo <strong>na</strong>šo državo.<br />
Ljudje so danes bolj mobilni kot kdajkoli<br />
prej in ne moremo si privoščiti, da<br />
bi <strong>na</strong>s zapuščali <strong>na</strong>jvečji talenti.<br />
RESNIČNA NEVLADNA<br />
ORGANIZACIJA<br />
Da bomo kot medij lahko zares samostojni<br />
in neodvisni, se ne bomo fi<strong>na</strong>ncirali<br />
iz javnih sredstev. Neodvisnost ima<br />
svojo ceno, a če si odvisen, ne moreš povedati<br />
tistega, kar ne sme biti zamolčano.<br />
Delovali bomo kot resnič<strong>na</strong> nevlad<strong>na</strong><br />
organizacija (NVO), ki ni podprta<br />
s strani vlade ali njenih ministrstev. Do<br />
politike kritičen medij je lahko odvisen<br />
le od svojih bralcev.<br />
Poslanstvo Domovine je zato, da<br />
vam, dragi bralci, ponudimo zgodbe in<br />
informacije, ki vas zanimajo in bi vas<br />
morale zanimati. Informacije, ki vam<br />
jih ostali mediji prikrivajo ali izkrivljajo.<br />
Informacije, ki niso zgolj kopije zapisov<br />
agencij za odnose z javnostmi. Želim si,<br />
da bi <strong>na</strong>m tudi v bodoče zaupali in ostali<br />
<strong>na</strong>ši zvesti bralci ter da bi <strong>na</strong>s priporočili<br />
vsem tistim, ki iščejo medij, ki ni<br />
zgolj lobistično ali strankarsko trobilo.<br />
Vaša podpora v obliki <strong>na</strong>ročnin ter drugih<br />
oblik pomoči <strong>na</strong>m omogoča neodvisnost.<br />
Vaša podpora <strong>na</strong>m bo omogočila,<br />
da se projekt <strong>Domovi<strong>na</strong></strong> razširi tudi <strong>na</strong><br />
druga medijska področja.<br />
<strong>Domovi<strong>na</strong></strong> je lahko ponos<strong>na</strong> <strong>na</strong> svojo<br />
dosedanjo pot in z velikim zagonom<br />
in optimizmom pričakujemo korake, ki<br />
so pred <strong>na</strong>mi. Ostajamo <strong>na</strong>čelni in pokončni.<br />
Z Vami in za Vas, z ljubeznijo<br />
do domovine Slovenije, o kateri je tako<br />
lepo pisal <strong>na</strong>š pokojni Ivan Cankar.<br />
Vse dobro v letu, ki je pred <strong>na</strong>mi! <br />
Dr. Aleš Štrancar je <strong>na</strong>jvečji lastnik podjetja<br />
Mediainvest, ki ima v lasti tednik in<br />
portal <strong>Domovi<strong>na</strong></strong>.<br />
Piše: ALEŠ ŠTRANCAR<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
Poštni<strong>na</strong> plača<strong>na</strong> pri pošti 1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
4 VSEBINA<br />
TEMA TEDNA<br />
12 Vlada želi<br />
prepovedati<br />
ogrevanje <strong>na</strong><br />
<strong>drva</strong>, obeta se<br />
referendum<br />
Peter Merše · Komentar<br />
15 <strong>Golob</strong>ovo podjetje<br />
posluje z državnim<br />
podjetjem,<br />
katerega vodstvo<br />
imenuje – <strong>Golob</strong><br />
Uredništvo<br />
19<br />
26<br />
28<br />
50<br />
Novo dno <strong>na</strong> RTVS:<br />
srednješolec bi za <strong>na</strong>grado<br />
postal pomemben urednik<br />
BojanPožar · Komentar<br />
Lahovnik: cenejša košarica<br />
je norčevanje iz zdrave pameti<br />
Tadeja Zabret<br />
Sandi Horvat, romski pisatelj:<br />
»Najbolje se prodajajo novice<br />
o streljanju, o dobrih primerih<br />
iz romske skupnosti<br />
pa se ne govori«<br />
Andreja Barat · Intervju<br />
Vilko – dobri duh<br />
Ansambla bratov Avsenik<br />
Ivan Sivec · Glasba<br />
ŠIRIMO OBZORJA<br />
<strong>Zakaj</strong> <strong>Golob</strong> <strong>prepoveduje</strong><br />
KURJENJE NA DRVA 12<br />
11. 1. 2024<br />
3,95 €<br />
TEDNIK DOMOVINA<br />
ŠT. <strong>130</strong>, LETNIK 4,<br />
11. januar 2024<br />
ISSN številka: 2784-4838<br />
Ce<strong>na</strong> posameznega izvoda:<br />
3,95 evra<br />
Uredništvo:<br />
CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domovi<strong>na</strong>.je<br />
T: 059 020 001<br />
Odgovorni urednik tednika:<br />
TINO MAMIĆ<br />
(tino@domovi<strong>na</strong>.je)<br />
Odgovorni urednik portala<br />
<strong>Domovi<strong>na</strong></strong>.je: ROK ČAKŠ<br />
Uredniški odbor:<br />
ALEKS BIRSA JOGAN, TADEJA<br />
ZABRET, URBAN ŠIFRAR<br />
Tehnično in foto uredništvo:<br />
TOMO STRLE<br />
Prelom in tisk:<br />
CITRUS D.O.O.<br />
Naklada:<br />
7000 izvodov<br />
NAROČNINE:<br />
E: <strong>na</strong>rocnine@domovi<strong>na</strong>.je<br />
T: 059 020 001<br />
Izdaja:<br />
DOMOVINA D.O.O.,<br />
CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domovi<strong>na</strong>.je<br />
Direktor:<br />
MITJA ŠTULAR<br />
www.domovi<strong>na</strong>.je<br />
@<strong>Domovi<strong>na</strong></strong>_je<br />
@domovi<strong>na</strong>JE<br />
Razkrivamo ozadja kadrovske čistke <strong>na</strong> RTVS<br />
<strong>Zakaj</strong> je vlad<strong>na</strong> košarica vse cenejša 26<br />
Sveta Avsenika – formula uspeha 50<br />
19<br />
<strong>130</strong><br />
Izvršni urednik tednika:<br />
KLEMEN BAN<br />
Naslovnica:<br />
Fotomontaža CITRUS<br />
Tednik izhaja ob četrtkih<br />
v slovenščini.<br />
Zaključek redakcije: 9. januar 2024<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
VSEBINA<br />
5<br />
20<br />
33<br />
Evropsko srečanje mladih:<br />
upanje obstaja, čeprav mediji<br />
tega ne pokažejo<br />
Peter Merše · Komentar<br />
44<br />
NOVO PRI DOMOVINI<br />
Pretekli četrtek red<strong>na</strong> <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
ni izšla, ker smo že pred prazniki<br />
izdali Domovino PLUS<br />
z zimzelenimi intervjuji.<br />
Z novim letom smo bili prisiljeni<br />
zvišati ceno Domovine. Vsesploš<strong>na</strong><br />
inflacija, višje cene papirja, tiska in<br />
poštnine terjajo svoje. <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
še vedno ostaja <strong>na</strong>jcenejši<br />
slovenski politični tednik.<br />
»Stalinistične metode zoper<br />
določene novi<strong>na</strong>rje se stopnjujejo«<br />
Uredništvo<br />
Pogled učiteljice:<br />
Zaupanje <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong>dzora<br />
Mateja Peršolja · Kolum<strong>na</strong><br />
17<br />
Slovenska <strong>na</strong>fta in Tito v jaslicah<br />
Tino Mamić · Moja beseda<br />
22<br />
Kristal<strong>na</strong> noč<br />
<strong>na</strong> TV Slovenija<br />
Peter Merše · Komentar<br />
40<br />
Burni odmevi <strong>na</strong> blagoslavljanje<br />
homoseksualnih parov<br />
Urban Šifrar<br />
62<br />
Slovenci smo izjemni optimisti<br />
Mile<strong>na</strong> Miklavčič · Kolum<strong>na</strong><br />
3 Domovini ob novem letu<br />
Aleš Štrancar · Uvodnik<br />
6 Pregled ted<strong>na</strong><br />
8 Foto ted<strong>na</strong><br />
9 Čivkarija<br />
11 Karikatura<br />
18 Robi-Star Solar<br />
Aljuš Petri<strong>na</strong>č · Komentar<br />
24 <strong>Zakaj</strong> so informacijo prvi objavili »nekateri<br />
medijski portali«, in ne <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
Jakob Vid Zupančič · Komentar<br />
36 Kmetje kot milijard<strong>na</strong><br />
kolateral<strong>na</strong> škoda državnih politik<br />
Peter Merše<br />
38 Hrvati krajšajo čakalne vrste<br />
in skrbijo za višjo kupno moč<br />
Tomaž Kavčič<br />
43 ChatGPT o Logarju in Janši<br />
Žiga Turk · Kolum<strong>na</strong><br />
46 Kako ustanoviti spletno trgovino za dom<br />
Tomaž Kavčič · Nasvet<br />
47 10 stvari, ki sem se jih <strong>na</strong>učila v gorah<br />
Mateja Peršolja · Nasvet<br />
48 Med(ijski) sosedi<br />
49 Rokovanje: več kot le pozdrav<br />
Edvard Kadič · Govorica telesa<br />
52 Filmsko leto svetnikov<br />
Andraž Arko<br />
53 Muzikal o Jezusovem rojstvu<br />
Andraž Arko<br />
54 Gratinira<strong>na</strong> polenta s treviškim radičem<br />
Selma Bizjak<br />
55 Beremo, gledamo, poslušamo<br />
56 Filmski kažipot<br />
57 Koledar dogodkov<br />
58 Sudokuja, vsotnici<br />
59 Čivkam, a se odmikam<br />
Tino Mamić · Kolum<strong>na</strong><br />
60 Razvedrilo<br />
64 Kristus blagoslavlja otroke –<br />
Lukas Cra<strong>na</strong>ch st.<br />
65 Joe Demense Chamberlain: Mir za <strong>na</strong>š čas<br />
66 Calvin in Hobbes<br />
Humor<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
6<br />
PREGLED TEDNA<br />
12,0<br />
10,0<br />
8,0<br />
6,0<br />
4,0<br />
2,0<br />
-<br />
10,3<br />
9,3<br />
8,6 8,5<br />
10,5<br />
DECEMBRSKA<br />
INFLACIJA NIŽJA<br />
Medlet<strong>na</strong> inflacija po mesecih v letu 2023<br />
9,4<br />
Po prvi oceni evropskega statističnega<br />
urada Eurostat je let<strong>na</strong> stopnja inflacije<br />
v območju z evrom decembra z<strong>na</strong>šala<br />
2,9 odstotka, kar je 0,5 odstotne točke<br />
več kot novembra. Za 6,1 odstotka so<br />
se <strong>na</strong> letni ravni podražili hra<strong>na</strong>, alkohol<br />
in tobak. Storitve so bile dražje za štiri<br />
odstotke, energenti pa so se pocenili za<br />
6,7 odstotka.<br />
Inflacija je bila decembra <strong>na</strong>jvišja <strong>na</strong><br />
Slovaškem (6,6 odstotka), v Avstriji (5,7<br />
odstotka) in <strong>na</strong> Hrvaškem (5,4 odstotka),<br />
<strong>na</strong>jnižja pa je bila v Belgiji in Italiji (0,5<br />
odstotka) ter v Latviji (0,9 odstotka).<br />
V Sloveniji, kjer je bila lani rast cen<br />
vseskozi višja od povprečja evroobmočja,<br />
je bila decembra let<strong>na</strong> stopnja inflacije<br />
3,8-odstot<strong>na</strong>. Glede <strong>na</strong> novembrsko se je<br />
tako znižala za 0,7 odstotne točke, a je še<br />
vedno višja kot v evroobmočju.<br />
ZDRAVNIKI STAVKALI<br />
V torek, 9. januarja, so od 7. do 21. ure<br />
stavkali zdravniki. Sindikat zdravnikov in<br />
zobozdravnikov Fides je poudarili, da si<br />
stavke ne želijo, saj so njihove zahteve<br />
rešljive. »Danes je še en v vrsti dni od 18.<br />
decembra, ki je minil brez odziva vlade in<br />
to da misliti,« je dan pred stavko povedal<br />
predsednik sindikata Fides Damjan Polh.<br />
»Vse je pripravljeno, vsi stavkovni odbori<br />
so <strong>na</strong> svojih mestih. Videli bomo, kakšne<br />
bodo motnje v minimalnem delovnem<br />
procesu, ki <strong>na</strong>m ga stavka dovoljuje. Upamo,<br />
da bo to dovolj zgovorno dejanje, da<br />
bo tudi <strong>na</strong>jvečje skeptike <strong>na</strong> vladni strani<br />
Slovenija Evroobmočje<br />
8,4<br />
7,5<br />
6,9 7,0<br />
6,9<br />
6,9<br />
6,1<br />
6,1 6,2<br />
5,5 5,3 5,2<br />
4,3<br />
jan feb mar apr maj jun jul avg sep okt nov dec<br />
2,9<br />
prisililo, da sedejo za mizo, sestavijo pogajalsko<br />
skupino in <strong>na</strong>s pozovejo k dialogu.<br />
Konflikt lahko rešimo samo z dialogom,«<br />
je poudaril.<br />
Od vlade zahtevajo, da se formira zdravstveni<br />
steber s specifikami za zdravnike,<br />
medicinske sestre in ostale zaposlene<br />
v zdravstvu, prilagodi plačno lestvico<br />
specifikam zdravniškega poklica, določi<br />
normative in odpravi plač<strong>na</strong> nesorazmerja.<br />
»V enem letu se ni zgodilo nič, z izjemo<br />
daljših vrst, dodatnih odhodov zaposlenih<br />
iz javnega zdravstva in še večje stiske pacientov<br />
in zaposlenih. To je ključni razlog<br />
za stavko: iskre<strong>na</strong> želja, da se vsaj tako<br />
rešitve začnejo uresničevati,« so <strong>na</strong>vedli<br />
v sindikatu.<br />
ESKALACIJA<br />
MED KOREJAMA<br />
4,9<br />
2,4<br />
4,2<br />
2,9<br />
Vir: tradingeconomics.com<br />
Severnokorejski diktator Kim Džong Un (40)<br />
ponovno izziva Južno Korejo.<br />
Fotomontaža CITRUS<br />
Sever<strong>na</strong> Koreja je proti južni sosedi izstrelila<br />
več kot 200 topniških izstrelkov, zato<br />
so južnokorejske oblasti odredile preventivno<br />
evakuacijo otoka Jeonpjeong.<br />
Topniški izstrelki otoka sicer niso zadeli,<br />
niti niso padli <strong>na</strong> južnokorejsko ozemlje.<br />
Pristali so v varovalnem pasu med državama.<br />
Kot je povedal <strong>na</strong>čelnik generalštaba<br />
južnokorejske vojske, incident ni povzročil<br />
nobene škode prebivalcem ali vojski,<br />
ogrozil pa je mir <strong>na</strong> Korejskem polotoku in<br />
povečuje <strong>na</strong>petosti.<br />
»Naša vojska pozorno spremlja in <strong>na</strong>dzoruje<br />
razmere v tesnem sodelovanju<br />
z Združenimi državami Amerike ter bo<br />
sprejela ustrezne ukrepe kot odgovor<br />
<strong>na</strong> severnokorejske provokacije,« so <strong>na</strong><br />
južnokorejskem ministrstvu za obrambo<br />
zapisali v sporočilu za javnost.<br />
NOVI PREMIER FRANCIJE<br />
V ponedeljek, 8. januarja, je odstopila<br />
francoska vlada pod predsednico vlade<br />
Elisabeth Borne (62), ki je funkcijo prevzela<br />
sredi maja leta 2022.<br />
Razlog za odstop je bil notranji razkol v<br />
predsednikovi centristični stranki, ki ga<br />
je povzročil predlog zako<strong>na</strong> o priseljevanju.<br />
Pod vplivom konservativne<br />
stranke Marine Le Pen (55) je prvotno<br />
nekontroverzen predlog zako<strong>na</strong> zelo<br />
poostril več področij obrav<strong>na</strong>ve tujcev,<br />
denimo socialno varstvo, pravila za tuje<br />
študente, ter vpeljal kvote za priseljence.<br />
Proti zakonu je glasovalo 20 poslancev<br />
Macronove stranke, 17 se jih je glasovanja<br />
vzdržalo. Minister za zdravstvo<br />
Aurélien Rousseau (47) je v protest proti<br />
zakonu ponudil odstop, končalo se je<br />
z odstopom vlade. Francoski predsednik<br />
je dan kasneje že imenoval novega<br />
premierja. To je postal dosedanji šolski<br />
minister Gabriel Attal (34), ki je sicer<br />
odkrit homoseksualec.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
PREGLED TEDNA<br />
7<br />
Tomo Strle/CITRUS<br />
TRETJINA MANJ<br />
MRTVIH NA CESTAH<br />
V cestnem prometu je lani umrlo 83 oseb,<br />
kar je druga <strong>na</strong>jnižja številka v zadnjih 70<br />
letih. Leta 2022 je umrlo 85, leta 2021 114,<br />
leta 2020 80 oseb. Najnižje število smrti<br />
leta 2020 je sicer tudi posledica ukrepov<br />
zaradi pandemije kovida-19.<br />
Do leta 2030 želijo članice EU-ja prepoloviti<br />
število smrtnih žrtev. V zadnjem<br />
desetletju se je <strong>na</strong> ravni EU-ja v povprečju<br />
število smrtnih žrtev zmanjšalo za<br />
dobrih 20 odstotkov. Največji <strong>na</strong>predek<br />
so dosegli v Luksemburgu, sledijo Litva,<br />
Poljska, Norveška, Estonija in Slovenija,<br />
kjer smo zabeležili 34,4-odstotno znižanje<br />
števila smrtnih žrtev.<br />
EPIDEMIJA<br />
OSLOVSKEGA KAŠLJA<br />
Samo v kovidnem letu 2020 je bilo manj smrtnih žrtev <strong>na</strong> cestah kot lani.<br />
Do konca lanskega leta so v Srbiji zabeležili<br />
več kot 900 primerov oslovskega<br />
kašlja, zato so v Beogradu 27. decembra<br />
razglasili epidemijo. Na srbskem inštitutu<br />
za javno zdravje pravijo, da sta razloga<br />
za širjenje te bolezni zmanjšano število<br />
cepljenih in upad imunosti nekaterih<br />
starostnih skupin po določenem času od<br />
zadnjega poživitvenega odmerka cepiva.<br />
S povečanim številom primerov oslovskega<br />
kašlja so se že pred tem spopadali<br />
<strong>na</strong> Hrvaškem, kjer so do konca novembra<br />
zabeležili več kot 1.200 primerov okužb.<br />
Oslovski kašelj je bakterijska bolezen dihal<br />
in je še vedno pomemben vzrok smrti pri<br />
dojenčkih, mlajših od šestih mesecev. Kot<br />
<strong>na</strong>vajajo <strong>na</strong> spletni strani Nacio<strong>na</strong>lnega inštituta<br />
za javno zdravje (NIJZ), se pre<strong>na</strong>ša s<br />
človeka <strong>na</strong> človeka s kužnimi kapljicami.<br />
»KONFLIKT BI LAHKO<br />
ZLAHKA METASTAZIRAL«<br />
Na še eni nujni diplomatski misiji <strong>na</strong><br />
Bližnjem vzhodu se je ameriški državni<br />
sekretar Antony Blinken (61) v nedeljo, 7.<br />
januarja, sestal z arabskimi partnerji, da<br />
bi zahteval njihovo pomoč pri zatiranju<br />
ponovno vstajajočih strahov, da bi se<br />
lahko izraelska voj<strong>na</strong> proti Hamasu v Gazi<br />
razširila. Na pogovorih v Dohi s katarskimi<br />
voditelji je Blinken govoril o tem, da mora<br />
Izrael prilagoditi svoje vojaške operacije za<br />
zmanjšanje civilnih žrtev.<br />
»To je konflikt, ki bi lahko zlahka metastaziral,<br />
kar bi povzročilo še več negotovosti<br />
in še več trpljenja,« je povedal Blinken:<br />
»Tako smo bili od prvega dne med drugimi<br />
prednostnimi <strong>na</strong>logami intenzivno<br />
osredotočeni <strong>na</strong> preprečevanje širjenja<br />
konflikta.« Poudaril je tudi pomen priprave<br />
podrobnih <strong>na</strong>črtov za pokonfliktno prihodnost<br />
palestinskega ozemlja.<br />
ZELENA LUČ KAKODUKTU<br />
Presoja vplivov <strong>na</strong> okolje za kineto, ki jo je<br />
ljubljanska obči<strong>na</strong> vgradila v povezovalni<br />
ka<strong>na</strong>l C0, ni potreb<strong>na</strong>, je sklenilo pristojno<br />
ministrstvo. »Ne ostane <strong>na</strong>m drugega, kot<br />
da s svojimi telesi zaščitimo pitno vodo ...<br />
Ni predaje, ne bomo odnehali. Za zaščito<br />
pitne vode smo sedaj odgovorni le še mi,<br />
državljanke in državljani,« je <strong>na</strong> tiskovni<br />
konferenci izjavil Aleš Primc (50).<br />
Župa<strong>na</strong> Zora<strong>na</strong> Jankovića (71) zdaj zanimajo<br />
poteze parlamenta, kjer deluje preiskoval<strong>na</strong><br />
komisija o ugotavljanju nezakonitosti<br />
pri gradnji ka<strong>na</strong>la, pričakuje pa tudi<br />
javno opravičilo predsednice republike<br />
Nataše Pirc Musar (55).<br />
NOVAKOVA<br />
BO KANDIDIRALA<br />
Vodstvo NSi je bilo <strong>na</strong> klavzuri kritično<br />
do vlade, ki je v energetskem zakonu<br />
<strong>na</strong>povedala prepoved ogrevanja z lesno<br />
biomaso in plinom, in opozorilo, da mora<br />
biti zeleni prehod razumen in za ljudi tudi<br />
fi<strong>na</strong>nčno vzdržen. Na evropskih volitvah<br />
bosta <strong>na</strong>stopila evropska poslanka<br />
Ljudmila Novak (64) in predsednik<br />
stranke Matej Tonin (40). Vrstni red bo<br />
z<strong>na</strong>n spomladi. Mediji omenjajo še ime<strong>na</strong>:<br />
Janez Cigler Kralj (45), Jernej Vrtovec (38)<br />
in David Klobasa (35). Ali bo kandidirala<br />
tudi poslanka Vida Čadonič Špelič (64) pa<br />
še ni z<strong>na</strong>no.<br />
<br />
V NSi so se vendarle odločili, da bo kandidirala tudi Ljudmila Novak (64), vendar ob <strong>na</strong>jmočnejši<br />
postavi, vključno s predsednikom Toninom (40).<br />
Flickr @NS.i<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
8<br />
FOTO TEDNA<br />
Velikanska<br />
jaslič<strong>na</strong> votli<strong>na</strong><br />
obsega celoten prezbiterij župnijske cerkve v Nazarjah,<br />
kjer te dni mašujejo <strong>na</strong> oltarju <strong>na</strong> pravih jaslih.<br />
Andraž Arko<br />
Avtorja jaslic: Mario Pustoslemšek in Boštjan Ušen
ČIVKARIJA<br />
9<br />
Mr Conformista @cnfrmstA<br />
Kruha in iger! Kruha in iger! Ampak kruh <strong>na</strong>j bo<br />
neglutenski, prosim. In igre, ali jih programerke<br />
razvijajo v e<strong>na</strong>kopravnih pogojih? Skratka, kruha<br />
in iger, ampak po pameti.<br />
Edvard Kadič @EdvardKadic<br />
Ekipa entuziastov je brezplačno <strong>na</strong>redila brezplačno<br />
aplikacijo za preverjanje veljavnosti vinjet.<br />
Zdaj jih z DARS-om vred preganja informacijska<br />
pooblaščenka. Da bo jutri e<strong>na</strong>ko aplikacijo lahko<br />
<strong>na</strong>redil »pravi« za 1 milijon evrov. #biznis #vinjete.<br />
Čivk ted<strong>na</strong><br />
Čivk ted<strong>na</strong><br />
Bojan Požar @BojanPozar<br />
Glej fotografijo, ugani kandidatko<br />
za ministrico.<br />
Nadka @<strong>na</strong>dkaku<br />
Eden je danes rekel: »Oni se bodo vozili z letali,<br />
<strong>na</strong>m, ki imamo gozdove, pa bodo prepovedali kuriti<br />
z drvi?!« Kdo ones<strong>na</strong>žuje? Lastnik gozda?<br />
Miro Haček @MHacek<br />
Bolje bi bilo, da je gospa tiho in ne daje dodatnih<br />
pojasnil, ki to niso. Vedno bolj izgleda, da je pač<br />
sama vse od začetka delala »administrativno <strong>na</strong>pako«,<br />
tj. <strong>na</strong>vedla stopnjo višjo izobrazbo, ker se<br />
tako pač enostavno boljše sliši.<br />
Uroš Mikolič @UrosMikolic<br />
Amen. »Permisiv<strong>na</strong> vzgoja je ustvarila veliko razvajenih<br />
otrok brez motivacije, da bi karkoli <strong>na</strong>redili<br />
sami. Otrok je kot postrežen robotek, katerega<br />
starši <strong>na</strong>mesto njega <strong>na</strong>redijo skorajda vse.«<br />
Dejan Steinbuch @steinbuch<br />
Vračam se k svoji <strong>na</strong>povedi iz leta 2022: On bo<br />
prvi predsednik vlade, ki ga bodo v lisicah odpeljali<br />
iz pisarne.<br />
Aleksander Hribovšek @AleksHribovsek<br />
Trgovke v Sparu v Aleji ne smejo povedati kupcem,<br />
da samo s Spar kartico ne morejo uveljaviti<br />
sobotnega 10-% popusta. Kupci pa te nove informacije<br />
nimajo. Ko je račun enkrat zaključen,<br />
<strong>na</strong>k<strong>na</strong>dno uveljavljanje kupo<strong>na</strong> ni mogoče. Čestitke,<br />
Spar Slovenija, izjem<strong>na</strong> poteza.<br />
Žiga Turk @ZigaTurk<br />
Evolucija Zahoda: Nekoč je bilo biti žrtev hudo.<br />
Spodbujali so <strong>na</strong>s k sočutju z žrtvami. Danes se<br />
splača biti žrtev. Spodbujajo <strong>na</strong>s, da postanemo<br />
žrtev, da <strong>na</strong>jdemo nekaj, kar <strong>na</strong>s uvrsti v eno od<br />
privilegiranih kategorij žrtev.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
10<br />
ČIVKARIJA<br />
Ciril Jenko @CirilJenko<br />
Maljevac: »Samo v letošnjem letu se bo začela<br />
gradnja 1100 stanovanj.« Od tega jih bo Boscarol<br />
zgradil 1000.<br />
Peter Jančič @peterjancic<br />
Po čistkah portale POP TV, RTV SLO in TELEKOM<br />
beremo veliko krajši čas. Po dnevnikih z vse manj<br />
<strong>na</strong>ročniki so v težavah še spletni portali.<br />
Kristijan Musek Lešnik @LesnikMusek<br />
Vrednote so del tistega moralnega kompasa, ki ga<br />
otroci ponotranjajo, ko poslušajo odrasle, še bolj<br />
pa, ko jih opazujejo in posnemajo. Zdaj pa ne vem,<br />
ali se samo meni zdi, da so včasih ljudje <strong>na</strong> pomembnih<br />
družbenih položajih to bolje razumeli.<br />
Rado Šuštar @RSustar<br />
Nisem verjel, da bom doživel, da bo slavnostni<br />
govornik v Dražgošah – Nemec.<br />
Krtmen @krtmen<br />
Alexandria Ocasio-Cortez, ameriška kel<strong>na</strong>rica<br />
v kongresu, je <strong>na</strong>šla <strong>na</strong>čin, kako premagati problem<br />
ilegalnih migracij. Takoj ko ilegalci pridejo,<br />
se jih <strong>na</strong>redi za legalne migrante. Evo, pa ne bo<br />
več ilegalcev!<br />
Marko Lisec @MarkoLisec<br />
Navedba strokovnega <strong>na</strong>ziva je obvez<strong>na</strong>, preverja<br />
pa se ne.<br />
Lp, vaš kandidat Marko Lisec, prof. dr. guru prava<br />
in širše<br />
David Kurten @davidkurten<br />
Čestitke nemškim kmetom, ki so se dvignili proti<br />
globalni tiraniji!<br />
Aljuš Perti<strong>na</strong>č @Perti<strong>na</strong>cal<br />
Pod<strong>na</strong>slov članka »<strong>Zakaj</strong> je Gregor <strong>Golob</strong>ič<br />
večkrat obiskal Roberta <strong>Golob</strong>a?« (Delo) je zavajajoč.<br />
Pravilno bi se moral glasiti: »<strong>Golob</strong> okrog<br />
sebe zbira še več in še bolj škodljive posameznike.«<br />
Še več kšeftarjev in bizniserjev <strong>na</strong> <strong>na</strong>š račun.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
KARIKATURA<br />
11<br />
BORIS OBLAK
12 TEMA TEDNA<br />
Komentar<br />
Slovenija ima 409.000 lastnikov gozdov in<br />
450.000 registriranih malih kurilnih <strong>na</strong>prav.<br />
PETER MERŠE<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Vlada želi prepovedati<br />
ogrevanje <strong>na</strong> <strong>drva</strong>,<br />
OBETA SE REFERENDUM<br />
Zeleni prehod je e<strong>na</strong> bolj perečih tem za celotno evropsko skupnost, vsaj kar se tiče<br />
političnih odločevalcev. Ljudi medtem bistveno bolj skrbijo voj<strong>na</strong> v Ukrajini, migracije in<br />
<strong>na</strong>raščajoče cene življenjskih stroškov.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
Na to je danes opozorila tudi<br />
Nova Slovenija, ki <strong>na</strong>poveduje<br />
referendum, če vlada iz<br />
predloga novele energetskega<br />
zako<strong>na</strong> ne umakne <strong>na</strong>jbolj spornih<br />
določb – prepovedi kurjenja pli<strong>na</strong> in<br />
drv kot primarnih virov ogrevanja v<br />
strnjenih <strong>na</strong>seljih. V luči evropskih volitev<br />
<strong>na</strong>povedujejo tudi revizijo aktualnega<br />
pristopa zelenega prehoda.<br />
V Evropski ljudski stranki, ki je bila<br />
v preteklosti skupaj s socialisti, liberalci<br />
in zelenimi e<strong>na</strong> ključnih promotork<br />
zelenega prehoda, je že zaz<strong>na</strong>ti<br />
prve premike stran od nepremišljenega<br />
drvenja v zeleni prehod. Tako so<br />
že pomagali zavrniti nekatere <strong>na</strong>jbolj<br />
sporne direktive, denimo o škropljenju,<br />
a mnogi se bojijo, da so evropske volitve<br />
preblizu, <strong>na</strong>rejenega pa premalo,<br />
da bi volivcem vzbudili zaupanje, da v<br />
zeleni prehod ne želijo več riniti z glavo<br />
skozi zid.<br />
UVOZNA ODVISNOST<br />
Evropa je <strong>na</strong>mreč odgovor<strong>na</strong> zgolj za<br />
sedem odstotkov svetovnih emisij, izpuste<br />
pa je v primerjavi z letom 1990 že<br />
zmanjšala za tretjino. Tudi če jih povsem<br />
izniči, se to ne bo poz<strong>na</strong>lo <strong>na</strong> svetovnem<br />
podnebju, saj jih azijske države<br />
povečujejo bistveno hitreje. Bistveno pa<br />
se bo poz<strong>na</strong>lo <strong>na</strong> življenjih Evropejcev in<br />
konkurenčnosti evropskega gospodarstva,<br />
opozarja Jernej Vrtovec (38) (NSi)<br />
in dodaja, da je zeleni prehod, ki ga je kot<br />
minister pa lastnih besedah tudi sam<br />
podpiral, potreben resne revizije.<br />
Lani smo v Kidričevem tako ustavili<br />
proizvodnjo primarnega aluminija. Namesto<br />
slovenskega aluminija avtomobilska<br />
industrija zdaj kupuje kitajskega s<br />
šestkrat večjim ogljičnim odtisom, opozarja<br />
Vrtovec, <strong>na</strong> tak <strong>na</strong>čin pa postajamo
TEMA TEDNA<br />
13<br />
Jernej Vrtovec (38): »Za zeleni<br />
prehod je treba uporabiti vse nizkoogljične<br />
vire in vso že zgrajeno<br />
javno infrastrukturo. Nesmiselno<br />
je danes že zgrajeno infrastrukturo<br />
ukinjati, da bomo v že preobremenjeno<br />
električno omrežje<br />
vlagali enorm<strong>na</strong> sredstva.«<br />
Družini, ki ima gozd,<br />
bomo prepovedali, da se<br />
ogreva s tem gozdom.<br />
uvozno vse bolj odvisni. »Še posebej pri<br />
strateških komponentah bi morali biti<br />
toliko pametni, da bi poskrbeli za manjšo<br />
uvozno odvisnost,« še doda.<br />
PREPOVED KURJENJA NA PLIN<br />
Še bolj radikalno skuša slovenska vlada<br />
udariti po Slovencih. S 1. 7. 2024 bo veljala<br />
prepoved projektiranja in vgradnje<br />
kotlov <strong>na</strong> zemeljski ali utekočinjen<br />
<strong>na</strong>ftni plin in <strong>drva</strong> ter prepoved podeljevanja<br />
novih koncesij za distribucijo<br />
pli<strong>na</strong>, podaljševanje obstoječih pa bo<br />
močno oteženo, saj skuša vlada odpraviti<br />
ogrevanje <strong>na</strong> plin in <strong>drva</strong>.<br />
A Slovenija ima »dobro razvejano<br />
plinsko omrežje, prek katerega se v<br />
Sloveniji ogreva več kot 100.000 ljudi.<br />
Distribucija pli<strong>na</strong> v Sloveniji je učinkovita<br />
in kakovost<strong>na</strong>, ustvari pa manj kot<br />
2 % CO2 v Sloveniji.« Prvi bi se <strong>na</strong> udaru<br />
utegnil z<strong>na</strong>jti Maribor, kjer distributerju<br />
koncesija poteče že leta 2027,<br />
torej čez tri leta, opozarja Vrtovec.<br />
»Za zeleni prehod je treba uporabiti<br />
vse nizkoogljične vire in vso že zgrajeno<br />
javno infrastrukturo. Nesmiselno je danes<br />
že zgrajeno infrastrukturo ukinjati,<br />
da bomo v že preobremenjeno električno<br />
omrežje vlagali enorm<strong>na</strong> sredstva.«<br />
ELEKTRIKA<br />
IZ PLINSKE ELEKTRARNE<br />
Ob tem opozori še <strong>na</strong> en nesmisel. Medtem<br />
ko se prebivalstvo s plinom več ne<br />
bo smelo ogrevati, se bodo še vedno<br />
Voj<strong>na</strong> v Ukrajini<br />
Priseljevanje<br />
Med<strong>na</strong>rodne razmere<br />
Naraščajoče cene/inflacija<br />
Terorizem<br />
Okolje in podnebne razmere<br />
Gospodarsko stanje<br />
Oskrba z energijo<br />
Krimi<strong>na</strong>l<br />
Stanje javnih fi<strong>na</strong>nc držav članic<br />
Obdavčevanje<br />
Zdravje<br />
Pokojnine<br />
Brezposelnost<br />
Ne vem<br />
0<br />
2<br />
2<br />
2<br />
1<br />
2<br />
1<br />
2<br />
4<br />
6<br />
6<br />
7<br />
5<br />
5<br />
Flickr @NSi<br />
lahko gradile plinske elektrarne. Sami<br />
torej pli<strong>na</strong> ne boste smeli kuriti, čeprav<br />
za to imate infrastrukturo, lahko pa se<br />
boste ogrevali <strong>na</strong> elektriko, ustvarjeno<br />
s <strong>kurjenje</strong>m pli<strong>na</strong> v plinski elektrarni.<br />
DRUŽINA, KI IMA GOZD<br />
Še bistveno bolj bo predlog udaril ljudi<br />
predvsem <strong>na</strong> podeželju, ki se primarno<br />
Vir: Eurostat<br />
Kateri sta po vašem menju dve <strong>na</strong>jpomembnejši zadevi,<br />
s katerima se trenutno sooča EU? (%)<br />
7<br />
ogrevajo <strong>na</strong> <strong>drva</strong>. Slovenija ima 409.000<br />
lastnikov gozdov in 450.000 registriranih<br />
malih kurilnih <strong>na</strong>prav, po nekaterih<br />
oce<strong>na</strong>h pa še približno 150.000 neregistriranih.<br />
Tudi vsi ti bodo morali, ko<br />
njihovim kurilnim <strong>na</strong>pravam poteče<br />
življenjska doba, ogrevanje spremeniti<br />
<strong>na</strong> elektriko, <strong>na</strong>jverjetneje toplotno črpalko.<br />
»Družini, ki ima gozd, bomo prepovedali,<br />
da se ogreva s tem gozdom,«<br />
opozarjajo v NSi in dodajajo, da je Slovenija<br />
tretja <strong>na</strong>jbolj gozd<strong>na</strong>ta država v<br />
Evropi in se sooča tudi z zaraščanjem.<br />
Kot ugotavljajo, vlada ustvarja odlične<br />
pogoje za preprodajalce električne<br />
energije iz sonca <strong>na</strong> račun hudih podražitev<br />
za prebivalstvo. Zato <strong>na</strong>povedujejo,<br />
da bodo v primeru sprejetja takšnega<br />
zako<strong>na</strong>, kakršen je, ljudi pozvali, da se<br />
o njem izrečejo <strong>na</strong> referendumu. Do takrat<br />
sicer <strong>na</strong>meravajo tvorno sodelovati<br />
z vlado pri preoblikovanju zako<strong>na</strong> z obsežnimi<br />
amandmaji, s katerimi bi črtali<br />
sporne omejevalne člene ter vzpodbudili<br />
uporabo jedrske energije. Slednja je<br />
<strong>na</strong>mreč po njihovem mnenju za doseganje<br />
zelenega prehoda ključ<strong>na</strong>.<br />
15<br />
16<br />
15<br />
16<br />
14<br />
17<br />
12<br />
12<br />
22<br />
20<br />
20<br />
0 10 20 30 40<br />
23<br />
27<br />
33<br />
ST100 okt/nov 2023<br />
ST99 maj/jun 2023<br />
36<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
14 TEMA TEDNA<br />
Posnetek zaslo<strong>na</strong> app.electricitymaps.com<br />
Zemljevid prikazuje,<br />
kako ogljično intenziv<strong>na</strong><br />
je proizvodnja<br />
elektrike po državah.<br />
Podatki so za 7. januar.<br />
Ogljič<strong>na</strong> intenzivnost<br />
(gCO₂eq/kWh)<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
ZUNAJ ZELEN, ZNOTRAJ RDEČ<br />
V luči evropskih volitev v NSi tako<br />
opozarjajo, da »Evropska unija lahko<br />
izvede zeleni prehod, če zagotovi dovolj<br />
čiste električne energije. Brez jedrske<br />
energije zeleni prehod ni mogoč.<br />
Trenuten pristop k zelenemu dogovoru<br />
je izrazito aktivističen, ideološki,<br />
<strong>na</strong>vzven zelen, znotraj rdeč in pri<strong>na</strong>ša<br />
uničenje evropskega gospodarstva in<br />
industrije ter več revščine za ljudi.«<br />
Temu pritrjujejo tudi evropski volivci,<br />
ki vprašanje okolja in podnebnih<br />
sprememb potiskajo vse bolj v ozadje.<br />
Eden vidnejših protagonistov aktivističnega<br />
zelenega prehoda in nekdanji<br />
podpredsednik Evropske komisije<br />
Franz Timmermans (62) je nedavno<br />
prejel zaušnico nizozemskih volivcev,<br />
ki so pol več kot njegovi koaliciji socialistov<br />
in zelenih <strong>na</strong>menili desno-populističnim<br />
svobodnjakom Geerta<br />
Wildersa (60). Stran od zelenih politik<br />
pa se obračajo tudi drugod po Evropi.<br />
NAVDUŠENJA VSE MANJ<br />
Po podatkih evrobarometra so okolje<br />
in podnebne spremembe po pomembnosti<br />
za državljane članic EU šele <strong>na</strong><br />
šestem mestu. Bistveno večjo pomembnost<br />
evropski volivci dajejo migracijam,<br />
med<strong>na</strong>rodnim razmeram, vojni<br />
v Ukrajini, <strong>na</strong>raščajočim življenjskim<br />
stroškom in terorizmu. Letošnjo jesen<br />
je okolje <strong>na</strong> prvo mesto postavilo le še<br />
16 odstotkov Evropejcev, kar je šest odstotnih<br />
točk manj kot spomladi, med<br />
Slovenci je takšnih 15 odstotkov.<br />
Iz podatkov Eurostata sicer lahko<br />
razberemo, da sta Evropejcem pomemb<strong>na</strong><br />
okolje in doprinos EU k njegovi<br />
zaščiti, a gredo trenutni predlogi<br />
predaleč, saj bistveno preveč dražijo<br />
življenje in omejujejo običajne ljudi.<br />
Ljudje pa opažajo tudi nekonsistentnosti<br />
v t. i. zelenem prehodu.<br />
Evropa denimo predpisuje delež električne<br />
energije, ki mora biti pridobljen<br />
iz obnovljivih virov energije. Pri tem<br />
ni pomembno, kako je pridoblje<strong>na</strong> ostala<br />
energija. Jedrske elektrarne, ki<br />
so nizko-ogljični vir, tako ne štejejo<br />
kot obnovljiv vir. Francija, ki večino<br />
energije pridobi iz jedrskih elektrarn,<br />
s svojo proizvodnjo ustvarja<br />
skoraj desetkrat manjši ogljični odtis<br />
kot Nemčija, a plačuje kazen Nemčiji,<br />
ker je delež te energije, proizveden iz<br />
obnovljivih virov, prenizek.
TEMA TEDNA<br />
<strong>Golob</strong>ovo podjetje posluje<br />
z državnim podjetjem, katerega<br />
VODSTVO IMENUJE – GOLOB<br />
Premier Robert <strong>Golob</strong> je v ločitvenem postopku od nekdanje žene Jane Nemec <strong>Golob</strong> prevzel podjetje Star<br />
Solar, registrirano za proizvodnjo elektrike. Kot je razvidno iz podatkov poslovnega imenika Bizi.si, je <strong>Golob</strong><br />
ustanovitelj in stoodstotni lastnik omenjenega podjetja, njegova komaj polnolet<strong>na</strong> hči Lu<strong>na</strong> <strong>Golob</strong> pa je s 7.<br />
decembrom postala direktorica.<br />
15<br />
UREDNIŠTVO<br />
FOTOMONTAŽA CITRUS<br />
<strong>Golob</strong>ovo (56) podjetje Star Solar je od leta<br />
2014 iz poslovanja z državnim podjetjem<br />
Borzen ustvarilo 2,1 milijo<strong>na</strong> evrov prihodkov.<br />
KPK: OMEJITEV<br />
POSLOVANJA Z VLADO<br />
V KPK so za Delo pojasnili, da omejitve<br />
poslovanja zasebnih podjetij z državo<br />
(kot jih ureja Zakon o integriteti<br />
in preprečevanju korupcije) ne veljajo<br />
za vse subjekte javnega sektorja:<br />
V primeru podjetja Star Solar (ker je<br />
lastnik podjetja predsednik vlade) velja<br />
omejitev poslovanja za Vlado Republike<br />
Slovenije, ne pa tudi za druge<br />
subjekte javnega sektorja (ministrstva,<br />
državni zbor, občine ...).<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
16 TEMA TEDNA<br />
Predsednik vlade Robert <strong>Golob</strong><br />
(56) je po podatkih, objavljenih<br />
<strong>na</strong> spletni strani Komisije za<br />
preprečevanje korupcije (KPK),<br />
4. decembra lani komisiji sporočil<br />
spremembo premoženjskega stanja.<br />
Komisiji je, kot je prvo poročalo Delo,<br />
prijavil več zemljišč v Kromberku s<br />
skupno površino več kot deset tisoč<br />
kvadratnih metrov, pridobitev premičnine,<br />
ki presega vrednost deset tisoč<br />
evrov, odsvojitev de<strong>na</strong>rnih sredstev, ki<br />
presegajo deset tisoč evrov, pridobitev<br />
poslovnega deleža, ki je vreden več kot<br />
deset tisoč evrov, in pridobitev obveznosti,<br />
ki presegajo deset tisoč evrov.<br />
POSLOVANJE<br />
Z DRŽAVNIM PODJETJEM<br />
»Držav<strong>na</strong> družba Borzen je podjetju<br />
Star Solar po <strong>Golob</strong>ovem formalnem<br />
prevzemu tega podjetja (19. 11. 2023)<br />
že <strong>na</strong>kazala dobrih 14 tisoč evrov, kar<br />
pomeni, da predsednik vlade in Gibanja<br />
Svobode pravkar nemoteno posluje<br />
z državnimi podjetji,« je v enem izmed<br />
svojih tvitov zapisal novi<strong>na</strong>r Bojan Požar<br />
(66). Po javno dostopnih podatkih<br />
ERAR je sicer podjetje Star Solar od leta<br />
2014 s poslovanjem z državnim podjetjem<br />
Borzen ustvarilo za preko 2,1 milijo<strong>na</strong><br />
evrov prihodkov.<br />
Podjetje Borzen je v 100-% državni<br />
lasti. Osnov<strong>na</strong> dejavnost družbe<br />
Borzen je izvajanje gospodarske javne<br />
službe dejavnosti operaterja trga z<br />
elektriko in gospodarske javne službe<br />
dejavnosti centra za podpore. Vlada je<br />
s 4. junijem 2022 za dobo petih let imenovala<br />
nove člane <strong>na</strong>dzornega sveta<br />
družbe, in sicer Mojco Veljkovič, Žigo<br />
Fišerja in Ivano Nedižavec Korada.<br />
Vodenje družbe pa je s 1. septembrom<br />
2023 za polno mandatno obdobje<br />
petih let prevzela Mojca Kert, ki je bila<br />
sicer v preteklosti že predsednica <strong>na</strong>dzornega<br />
sveta podjetja. Pred vodenjem<br />
družbe Borzen je bila zaposle<strong>na</strong> v družbi<br />
GEN-I, <strong>na</strong>zadnje kot direktorica prodaje<br />
B2B. Mojca Kert je tako nekdanja<br />
podreje<strong>na</strong> premierja <strong>Golob</strong>a, <strong>na</strong> zadnjih<br />
parlamentarnih volitvah pa je bila kandidatka<br />
Svobode v Mežiški dolini.<br />
KORUPCIJSKA TVEGANJA<br />
Na spletni strani Komisije za preprečevanje<br />
korupcije lahko preberemo <strong>na</strong>slednje:<br />
»Poslovanje javnega sektorja s<br />
subjekti zasebnega prava lahko predstavlja<br />
določeno korupcijsko tveganje, še<br />
zlasti v primerih, ko so v posel vključeni<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
Dr. Miro Haček: »Predsednik<br />
vlade ne sme in ne more<br />
poslovati z državo, ki jo vodi.«<br />
posamezniki, ki imajo pri sklenitvi tega<br />
posla zasebni interes. Institut omejitev<br />
oziroma prepovedi poslovanja se <strong>na</strong><strong>na</strong>ša<br />
zgolj in samo <strong>na</strong> poslovanje orga<strong>na</strong> ali<br />
organizacije javnega sektorja, v kateri<br />
funkcijo opravlja funkcio<strong>na</strong>r, in subjekta,<br />
v katerem je udeležen ta funkcio<strong>na</strong>r<br />
ali njegov družinski član. Povedano<br />
drugače, omejitve poslovanja se lahko<br />
vzpostavijo samo pri tistih organih in<br />
organizacijah javnega sektorja, v katerih<br />
funkcijo opravljajo funkcio<strong>na</strong>rji.«<br />
Dogajanje je <strong>na</strong> omrežju X komentiral<br />
a<strong>na</strong>litik dr. Miro Haček z <strong>na</strong>slednjimi<br />
besedami: »Predsednik vlade ne<br />
sme in ne more poslovati z državo (to<br />
vključuje tudi vsa držav<strong>na</strong> podjetja),<br />
ki jo vodi, ne neposredno ne posredno<br />
preko družinskih članov. Ti <strong>na</strong>jbolj<br />
osnovni postulati koruptivnih tveganj<br />
pa so <strong>na</strong>jbrž kristalno jasni čisto vsem,<br />
tudi SD in Levici.«<br />
Prvi odstavek 35. čle<strong>na</strong> ZIntPK določa,<br />
da <strong>na</strong>ročnik (organ ali organizacija<br />
javnega sektorja), ki je zavezan<br />
postopku javnega <strong>na</strong>ročanja in mora<br />
vse voditi skladno s predpisi, ki urejajo<br />
javno <strong>na</strong>ročanje, ne sme poslovati<br />
(<strong>na</strong>ročati blaga, storitev ali gradenj) s<br />
subjektom, v katerem je funkcio<strong>na</strong>r, ki<br />
pri tem <strong>na</strong>ročniku opravlja funkcijo,<br />
ali njegov družinski član, ki je udeležen<br />
kot poslovodja, član poslovodstva<br />
ali zakoniti zastopnik, ali je neposredno<br />
ali preko drugih pravnih oseb v več<br />
kot 5 % udeležen pri ustanoviteljskih<br />
pravicah, upravljanju ali kapitalu.<br />
E<strong>na</strong>ka prepoved velja za postopke<br />
podeljevanja koncesij in druge oblike<br />
javno-zasebnega partnerstva ter<br />
postopke podeljevanja posebnih ali<br />
izključnih pravic. Prepoved <strong>na</strong> podlagi<br />
drugega odstavka 35. čle<strong>na</strong> ZIntPK<br />
velja tudi za poslovanje <strong>na</strong>ročnika s<br />
funkcio<strong>na</strong>rjem ali njegovim družinskim<br />
članom kot fizično osebo.<br />
Na sez<strong>na</strong>mu Komisije za preprečevanje<br />
korupcije glede veljavnih omejitev<br />
poslovanja po prej omenjenem členu<br />
je sicer že <strong>na</strong>vedeno, da imajo tako<br />
kabinet predsednika vlade kot tudi<br />
Ministrstvo za zdravje in Obči<strong>na</strong> Nova<br />
Gorica prepoved poslovanja s podjetjem<br />
Star Solar d. o. o.<br />
DODATNI POSLI ZA BORZEN<br />
Minister Bojan Kumer (49), tudi sicer<br />
nekdanji zaposleni v GEN-I, je <strong>na</strong> novi<strong>na</strong>rski<br />
konferenci novembra lani <strong>na</strong>povedal<br />
novost. Subvencioniranje projektov<br />
samooskrbnih sončnih elektrarn<br />
bodo prenesli z Eko sklada <strong>na</strong> operaterja<br />
z električno energijo – družbo Borzen.<br />
Razpis za sofi<strong>na</strong>nciranje <strong>na</strong> Eko skladu<br />
se je zaključil novembra lani, javni<br />
poziv <strong>na</strong> Borzenu, za katerega je predvidenih<br />
okoli 14 milijonov evrov, pa bo<br />
objavljen predvidoma marca 2024.<br />
»Ključno je, da se ne hiti, ker bo<br />
nov razpis popolnoma digitaliziran.<br />
Ne predvidevamo večjih zamud <strong>na</strong><br />
Borzenu, pogoji bodo e<strong>na</strong>ki, popolnoma<br />
nespremenjeni. Vsi prosilci, ki<br />
bi želeli oddati vlogo <strong>na</strong>slednji teden,<br />
ko bo poziv zaprt, <strong>na</strong>j počakajo. Pogoji<br />
bodo e<strong>na</strong>ki kot ta teden, pri čemer<br />
bo vloga še lažja, prijaznejša uporabnikom<br />
in hitreje obdela<strong>na</strong>. Morda<br />
celo prej, kot če bi jo oddali zdaj,«<br />
je takrat dejal minister Kumer. <br />
KOMENTARJI BRALCEV<br />
Kakšno <strong>na</strong>ključje, da se je tudi nekdanja<br />
<strong>Golob</strong>ova že<strong>na</strong> ukvarjala z elektro energetskimi<br />
posli...<br />
Mefisto<br />
<strong>Golob</strong> bi moral pri priči odstopiti s položaja<br />
premierja zaradi korupcije in konflikta<br />
interesov. Sedaj je tudi dokazano - jasno<br />
je bilo že prej - zakaj se <strong>Golob</strong> tako puli za<br />
postavljanje sončnih panelov po vsej Sloveniji<br />
<strong>na</strong> račun vseh drugačnih energetskih<br />
objektov.<br />
Andrej Muren<br />
Hči Lu<strong>na</strong> <strong>Golob</strong> bo vsekakor dobro vodila<br />
podjetje saj je dobila odlično izobrazbo v<br />
Škofijski gim<strong>na</strong>ziji Vipava in dijaškem domu<br />
Škofijske gim<strong>na</strong>zije Vipava.<br />
Aleš<br />
<strong>Zakaj</strong> sploh imamo Komisijo za prerečevanje<br />
korupcije (KPK)?<br />
Kraševka<br />
Naj mi kdo reče, da ni res. Da sanjam. In<br />
me zbudi...<br />
Igor Ferluga<br />
V državah, ki imajo neodvisne <strong>na</strong>dzorne<br />
inštitucije, bi taka novica nekaj pomenila.<br />
Premier bi se scvrl ...<br />
Friderik
Kolum<strong>na</strong><br />
TINO MAMIĆ<br />
BOŠTJAN<br />
PETKOVŠEK<br />
SLOVENSKA NAFTA<br />
in Tito v jaslicah<br />
MOJA BESEDA<br />
Slovenija je med <strong>na</strong>jbolj gozd<strong>na</strong>timi in <strong>na</strong>jbolj vod<strong>na</strong>timi državami <strong>na</strong> planetu Zemlja.<br />
Lahko se kopamo v mnogih rekah in večini potokov, vodo lahko pijemo iz vsake pipe.<br />
17<br />
Temu pomagajo tudi gozdovi,<br />
ki prekrivajo 58 % države. A<br />
ni bilo vedno tako. Leta 1875 je<br />
bilo gozdov le 36 %. V zadnjih<br />
letih se gozdovi ne širijo več, še <strong>na</strong>prej<br />
pa se zaraščajo kmetijska zemljišča.<br />
Kljub temu Slovenija ni les<strong>na</strong> industrijska<br />
velesila. Ko greš v trgovino po<br />
leseno polico ali desko, je ta <strong>na</strong>jvečkrat<br />
uvože<strong>na</strong> iz Avstrije. Lesenih hiš v državi<br />
je le za vzorec. Lastniki gozdov se<br />
pritožujejo, ker v Sloveniji ni več veliko<br />
žag. Les za kurjavo v veliki meri uvažamo<br />
iz Bosne. Lani, ko je Bos<strong>na</strong> začasno<br />
zaprla izvoz drv, se je ce<strong>na</strong> dvignila za<br />
kakega stotaka <strong>na</strong> kubični meter.<br />
HLODOVINA IN HLODI<br />
Hkrati pa <strong>na</strong> avtocestah videvamo številne<br />
tovornjake s hlodovino <strong>na</strong> poti v<br />
Avstrijo in Italijo. Prijatelj iz zamejstva<br />
se vedno huduje <strong>na</strong>d tem in pravi, da se<br />
ob<strong>na</strong>šamo kot kaka ba<strong>na</strong><strong>na</strong> republika.<br />
Izvažamo surovine kot kaka afriška<br />
kolonija, ki zaradi nerazvitosti nima<br />
proizvodnje. Hlodovino izvažamo, ker<br />
razmišljamo kot hlodi.<br />
Les je slovenska <strong>na</strong>fta. Slovenija pa<br />
za razliko od arabskih zalivskih držav<br />
nima zalog svoje <strong>na</strong>fte. Zaloge lesa<br />
so <strong>na</strong>raščajoče. V Sloveniji vsako leto<br />
zraste več, kot se poseka.<br />
Les je <strong>na</strong>jcenejše gorivo. Če povemo<br />
<strong>na</strong>tančneje: lesni odpadki so <strong>na</strong>jcenejše<br />
gorivo. To niso debla, ampak drobne<br />
veje, ki ostanejo ob poseki dreves. Tudi<br />
če Robert <strong>Golob</strong> prepove <strong>kurjenje</strong> drv,<br />
teh ostankov ne bo nič manj.<br />
KONEC EDINE SVOBODE<br />
Kurjenje <strong>na</strong> <strong>drva</strong> je še posebej smiselno<br />
in poceni za lastnike gozdov, ki že zdaj<br />
v svojih gozdovih ne morejo svobodno<br />
sekati, morajo pa vsakemu državljanu<br />
dovoliti <strong>na</strong>biranje gob, lovcem streljanje<br />
divjadi, planincem pa dovoliti prost<br />
prehod po planinskih poteh. Zdaj jim<br />
bo <strong>Golob</strong> omejil zadnjo in edino svobodo<br />
v njihovih lastnih gozdovih – izkoriščanje<br />
odpadnega lesa.<br />
Letošnje svetogorske jaslice z <strong>na</strong>pisom v čast diktatorju Josipu Brozu, dokazano odgovornemu za<br />
smrt številnih kristjanov, duhovnikov in celo kardi<strong>na</strong>la.<br />
Omejevanje kmetove svobode se<br />
je začelo po prihodu komunistov <strong>na</strong><br />
oblast leta 1945. Kmet je takrat postal<br />
glavni razredni sovražnik. Po poraščenih<br />
hribih so takrat marsikje izkrčili<br />
jase in postavili bele kamnite <strong>na</strong>pise<br />
Tito. Na Primorskem posebej, saj so<br />
imeli za zgled fašistične <strong>na</strong>pise Duce.<br />
Na Sabotinu so tako <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong>pisa<br />
Dux postavili <strong>na</strong>pis Naš Tito. Še dandanes<br />
je tako. Kljub protestom politike in<br />
civilne družbe z obeh strani meje levičarski<br />
aktivisti <strong>na</strong>pis vztrajno ob<strong>na</strong>vljajo<br />
in ga celo osvetljujejo z baklami.<br />
PARTIJSKI PATER<br />
Sabotin so frančiškani letos upodobili<br />
tudi v svojih jaslicah v romarski baziliki<br />
<strong>na</strong> Sveti Gori pri Gorici. In <strong>na</strong>nj postavili<br />
<strong>na</strong>pis Tito. <strong>Zakaj</strong>, niso povedali. Verjetno<br />
je bila to domislica svetogorskega<br />
patra Bogda<strong>na</strong> K<strong>na</strong>vsa, ki je nedavno v<br />
Novi Gorici blagoslovil doprsni kip Janeza<br />
Stanovnika, odgovornega za več medvojnih<br />
partijskih umorov <strong>na</strong> Primorskem<br />
in <strong>na</strong>sprotnika slovenske osamosvojitve.<br />
K<strong>na</strong>vs se sicer redno udeležuje prireditev<br />
zveze tako imenovanih borcev.<br />
Podobno kot se je Tito skrivnostno<br />
pojavil v jaslicah, je iz njih tudi izginil.<br />
<strong>Zakaj</strong>, niso povedali. Pa saj menda niti ni<br />
bilo treba: dovolj je pogledati <strong>na</strong> koledar.<br />
Demokracija je leta 1990 kmetu<br />
vrnila precej svobode, ne pa vse. Danes<br />
se zdi, da oblast obrača kolo zgodovine<br />
<strong>na</strong>zaj. Ne le v Sloveniji. Nemčija doživlja<br />
veliki kmečki upor. Precej verjetno je,<br />
da se bo razširil <strong>na</strong> še kako državo. Mogoče<br />
tudi <strong>na</strong> Slovenijo, v kateri je kmetu<br />
precej slabše kot <strong>na</strong> Nemškem. <br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
18<br />
PREHITEVAM PO LEVI<br />
ALJUŠ PERTINAČ<br />
FLICKR<br />
ROBI-STAR Solar<br />
Kolum<strong>na</strong><br />
Robert <strong>Golob</strong> ni neumen. Konec koncev ima doktorat z<strong>na</strong>nosti. Ampak tisto, v čemer je<br />
pravi intelektualni presežek, je nenehno in brezmejno biznisiranje oziroma kšeftanje,<br />
kot temu pravi Janez Janša, za lasten žep. V tem je <strong>na</strong>š Robi oziroma, kot ga lahko po<br />
novem imenujemo, Robi-Star pravi nobelovec. Resnič<strong>na</strong> zvezda ali po angleško star.<br />
Torej fiks<strong>na</strong> svetleča točka <strong>na</strong><br />
nočnem nebu, ki je veliko, oddaljeno<br />
žareče telo, kot je <strong>na</strong><br />
primer Sonce. Prava sonč<strong>na</strong><br />
zvezda. Star Solar torej. Zatorej ni nobeno<br />
<strong>na</strong>ključje in še manj presenečenje,<br />
da je svojemu podjetju, ki se ukvarja<br />
s proizvodnjo in prodajo električne<br />
energije iz obnovljivih virov, dal tako<br />
ime. <strong>Golob</strong> je podjetje s štirimi sončnimi<br />
elektrar<strong>na</strong>mi in enim zaposlenim,<br />
ki je paradoksalno njegova bivša soproga,<br />
dosedanja lastnica omenjenega<br />
podjetja, formalno prevzel novembra<br />
lani. Seveda nihče pod soncem ne verjame,<br />
da je bila Robi-Starjeva bivša resnič<strong>na</strong><br />
lastnica tega podjetja. Ne, šlo je<br />
za slam<strong>na</strong>to lastništvo in zgolj ločitev<br />
je <strong>na</strong>šega Robi-Starja prisilila, da je<br />
tudi formalno postal lastnik svojega<br />
sončno-zvezdnega podjetja.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
HČI DIREKTORICA<br />
Za direktorico je že pred tem, kar seveda<br />
ponovno ni nobeno <strong>na</strong>ključje in<br />
še manj presenečenje, imenoval svojo<br />
komaj polnoletno hči, gim<strong>na</strong>zijsko<br />
maturantko Luno. Se pravi še eno fiksno<br />
svetlečo točko <strong>na</strong> nočnem nebu,<br />
ki je veliko, oddaljeno žareče telo. Kot<br />
je tudi Sonce. Robi-Star in Lu<strong>na</strong> sedaj<br />
furata podjetje, ki ima eno zaposleno,<br />
Robi-Starjevo bivšo soprogo, in posluje<br />
s podjetji v 100-odstotni državni lasti,<br />
kot je <strong>na</strong> primer Borzen. Bojda jim<br />
prodaja elektriko, verjetno pridobljeno<br />
preko štirih sončnih oziroma solarnih<br />
elektrarn, kar je Robi-Starju samo v<br />
mandatu aktualne, torej njegove sončne<br />
vlade, <strong>na</strong>neslo že 230.000 evrov.<br />
Seveda nihče pod soncem ne verjame,<br />
da Robi-Starjeva komaj polnolet<strong>na</strong><br />
hčerka Lu<strong>na</strong> dejansko vodi podjetje,<br />
ampak to prav gotovo počne Robi-Star<br />
sam. Kaj za odnose v tej že tako ali tako<br />
disfunkcio<strong>na</strong>lni družini, v kateri imajo<br />
očitno glavno besedo nebes<strong>na</strong> telesa<br />
oziroma svetleče točke <strong>na</strong> nočnem<br />
nebu, pomeni, da je hčerka formalno<br />
šefica svoji mami v podjetju, ki je v<br />
lasti ločenega očeta, si lahko mislite<br />
sami. Le če bi Robi-Star za direktorico<br />
svoje firme, v kateri ima zaposleno<br />
svojo bivšo, postavil svojo aktualno,<br />
prvo spremljevalko v državi, novoletno<br />
smreko Tino, bi bila situacija lahko<br />
še bolj bizar<strong>na</strong>.<br />
KONFLIKT INTERESOV<br />
Če poenostavimo, Robi-Star Solar, ki<br />
sliši tudi <strong>na</strong> ime Robert <strong>Golob</strong> in je<br />
hkrati čisto slučajno predsednik vlade,<br />
ki <strong>na</strong>m določa cene električne energije,<br />
<strong>na</strong>m takisto prodaja elektriko, ki jo za<br />
<strong>na</strong>s kupujejo podjetja v 100-odstotni<br />
državni lasti in jih torej upravlja taista<br />
vlada Roberta <strong>Golob</strong>a, in sicer po ceni,<br />
ki jo določa, uganili ste, Robi-Star Solar.<br />
Da gre za eno in isto osebo je zgolj<br />
dodaten dokaz bistroumnosti, da ne rečemo<br />
ne<strong>na</strong>dkriljivosti poslovnega modela,<br />
ki ga je izumil Robi-Star Solar. Če<br />
to ni vredno <strong>na</strong>jmanj Nobelove <strong>na</strong>grade<br />
za ekonomijo, potem pa res ne vemo,<br />
kaj jo je. Omenjeno biznisiranje <strong>na</strong> <strong>na</strong>š<br />
račun bo sicer preiskovala Komisija za<br />
preprečevanje korupcije. Ni <strong>na</strong>ključje<br />
in še manj je lahko presenečenje, da<br />
mora KPK formalno sprožiti preiskavo<br />
o tako eklatantnem, dobesedno v nebo<br />
vpijočem konfliktu interesov, ki je vsakemu,<br />
ki je že kdaj v življenju videl katero<br />
koli fiksno svetlečo točko <strong>na</strong> nočnem<br />
nebu, jasen kot beli dan. Normalno je,<br />
Seveda nihče pod soncem ne<br />
verjame, da Robi-Starjeva<br />
komaj polnolet<strong>na</strong> hčerka<br />
Lu<strong>na</strong> dejansko vodi podjetje.<br />
da predsednik vlade ne more biti hkrati<br />
100-odstotni lastnik podjetja, ki državi<br />
prodaja elektriko, ki jo ta odkupuje po<br />
ceni, ki jo določa vlada, ki jo vodi taisti<br />
človek. Le kaj bo torej ugotovil KPK? Da<br />
Robi-Star Solar ni Robert <strong>Golob</strong> in da<br />
Lu<strong>na</strong> ni lu<strong>na</strong>? Bilo bi žalostno, če ne bi<br />
bilo resnično. In če ne bi vsega tega prav<br />
mi mastno plačevali.<br />
Robert <strong>Golob</strong> alias Robi-Star Solar<br />
je sicer tak že ves čas. Odkar vemo<br />
zanj, poskuša vsako javno funkcijo,<br />
položaj ali pritiklino, do katere se lahko<br />
dokoplje, izkoristiti za lastno bogatenje.<br />
Da njegova vlada poskuša <strong>na</strong><br />
vsak <strong>na</strong>čin blokirati vse poceni, trajne,<br />
dostopne in predvsem stabilne vire<br />
energije, je zato zgolj del poslovnega<br />
modela, ki koristi njegovemu podjetju<br />
Star Solar. In to je tako fiksno, kot<br />
je vsaka zvezda fiks<strong>na</strong> svetleča točka<br />
<strong>na</strong> nočnem nebu.
Komentar<br />
BOJAN POŽAR,<br />
POZAREPORT.SI<br />
JERNEJ PRELAC/<br />
DOMOVINA<br />
POŽAREPORT<br />
NOVO DNO NA RTVS:<br />
srednješolec bi za <strong>na</strong>grado<br />
postal pomemben urednik<br />
Marta Razboršek, ki je po zamenjavi oblasti <strong>na</strong> RTVS postala urednica zu<strong>na</strong>njepolitičnih<br />
oddaj, ob nezakonitem pošiljanju zaposlenih <strong>na</strong> čakanje <strong>na</strong> delo kot predsednica aktiva<br />
novi<strong>na</strong>rjev informativnega programa TVS še vedno zelo sramotno molči.<br />
19<br />
Zdi se, da <strong>na</strong> RTV Slovenija vsak<br />
dan dosežejo novo dno, čemur<br />
ni videti konca. Seriji prazničnega<br />
podpisovanja evidentno<br />
nezakonitih odločb oziroma sklepov o<br />
pošiljanju tako imenovanih »janšistov«<br />
<strong>na</strong> začasno čakanje <strong>na</strong> delo <strong>na</strong><br />
domu se zdaj pridružujejo nova politično<br />
motivira<strong>na</strong> kadrovanja – kot<br />
<strong>na</strong>grade ali zasluge za boj proti »janšistom«.<br />
Mimogrede, veči<strong>na</strong> sodelavcev<br />
ukinjene oddaje Panorama je bila 3.<br />
januarja v službi, sedeli so v »bivših«<br />
prostorih in tistim »nejanšistom«, ki<br />
so jih spraševali, kaj še delajo tukaj,<br />
odgovarjali, ali bi oni spoštovali nezakonite<br />
odločbe.<br />
Tako <strong>na</strong>j bi – sodeč po govoricah<br />
– Gregor Drnovšek, nekdanji novi<strong>na</strong>r<br />
desne revije Demokracija, postal urednik<br />
notranje politike znotraj informativnega<br />
programa TVS. Gre sicer<br />
za eno od <strong>na</strong>jpomembnejših uredniških<br />
mest <strong>na</strong> TV Slovenija. Drnovšek<br />
je karierno konvertiral med trde levičarske<br />
novi<strong>na</strong>rske aktiviste, medtem<br />
ko je svojo kariero <strong>na</strong> RTVS, ker nima<br />
predpisane izobrazbe (Drnovšek ima<br />
<strong>na</strong>mreč samo srednjo šolo), gradil prav<br />
s pomočjo politike in političnega aktivizma,<br />
saj drugače zaradi pomanjkljive<br />
izobrazbe ne bi mogel <strong>na</strong>predovati.<br />
Drnovšek, ki ga nekateri vztrajno<br />
povezujejo tudi s skrajno primitivnim<br />
in močno žaljivim anonimnim političnim<br />
profilom »Petrinjo« <strong>na</strong> omrežju X,<br />
<strong>na</strong>j bi zamenjal Natašo Rijavec Bartho,<br />
Drnovšek je ljudi vlekel iz<br />
pisarn, da morajo stavkati proti<br />
bivšemu »janšističnemu«<br />
vodstvu RTVS, vpil <strong>na</strong> kolege<br />
in žalil kolegice.<br />
ki bi se menda rada umaknila <strong>na</strong> Tretji<br />
program TVS, decembra pa jo je tudi že<br />
dvakrat <strong>na</strong>domeščal.<br />
PRVOVRSTEN ŠKANDAL<br />
Številni <strong>na</strong>ši sogovorniki <strong>na</strong> RTV Slovenija<br />
ob tem opozarjajo, da bi bilo imenovanje<br />
Drnovška <strong>na</strong> funkcijo urednika<br />
notranje politike vsekakor prvovrstni<br />
škandal, ker – že rečeno – nima formalno<br />
predpisane izobrazbe in niti z<strong>na</strong>nja<br />
o vodenju uredništva ali vsaj kakšne<br />
oddaje. Poleg tega, pravijo, »Drle« tudi<br />
ni jutranji tip, vodenje tega uredništva<br />
pa zahteva celodnevno delo, ki se začne<br />
zgodaj zjutraj, običajno že okoli šestih,<br />
in pogosto konča okoli polnoči.<br />
Zaradi pomanjkljive izobrazbe<br />
Drnovšek sicer formalno ne bi mogel<br />
dobiti uredniškega razreda, zagotovo<br />
pa bi mu dali štiri razrede povišice. In<br />
verjetno ni dvoma, da bi šlo pri tem<br />
za politično motivirano <strong>na</strong>grado (češ,<br />
nekaj mu morajo dati, saj članstvo v<br />
Svetu RTVS ni dovolj), ker je ljudi, tudi<br />
precej agresivno, vlekel iz pisarn, da<br />
morajo stavkati proti bivšemu »janšističnemu«<br />
vodstvu RTVS, vpil <strong>na</strong> kolege<br />
in žalil kolegice, med njimi menda<br />
tudi Andrejo Gregorič, nekdanjo voditeljico<br />
Panorame, ki je pred časom že<br />
sama dala odpoved.<br />
Gregor Drnovšek <strong>na</strong>j bi postal urednik<br />
notranje politike znotraj informativnega<br />
programa TVS.<br />
DNEVNOINFORMATIVNI<br />
PROGRAM<br />
Nova urednica dnevnoinformativnih<br />
oddaj <strong>na</strong>j bi postala Maša Hladen Tomažin,<br />
prav tako profilira<strong>na</strong> novi<strong>na</strong>rska<br />
politič<strong>na</strong> aktivistka, kar <strong>na</strong>j bi bila<br />
kompenzacija za to, ker je izpadla iz igre<br />
za mesto odgovorne urednice informativnega<br />
programa. Maša Hladen Tomažin<br />
je čisto slučajno tudi zelo dobra<br />
oseb<strong>na</strong> prijateljica Gregorja Drnovška.<br />
Hladen Tomažinova bi <strong>na</strong> tej funkciji<br />
sicer zamenjala nekdanjega voditelja<br />
osrednjega TV Dnevnika Deja<strong>na</strong> Ladiko.<br />
Ta je z<strong>na</strong>n po tem, da je 27. januarja<br />
2020 po dopoldanskem odstopu Marja<strong>na</strong><br />
Šarca (46) s funkcije predsednika<br />
vlade med vodenjem Dnevnika ob 19.<br />
uri zvečer v živo sredi studia omedlel.<br />
Od takrat ni vodil več nobene oddaje do<br />
decembra lani, ko sta z Manico Janežič<br />
Ambrožič odvodila pregled leta 2023.<br />
No, Ladiki se funkcije urednika dnevnoinformativnega<br />
programa menda ne<br />
ljubi več opravljati.<br />
Zaposleni v informativnem programu<br />
so 3. januarja prejeli elektronsko<br />
sporočilo, da je edi<strong>na</strong> prijavlje<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> razpis za novo odgovorno urednico<br />
sedanja v. d. odgovorne urednice informativnega<br />
programa Polo<strong>na</strong> Fijavž.<br />
Marta Razboršek, ki je po zamenjavi<br />
oblasti <strong>na</strong> RTVS postala urednica<br />
zu<strong>na</strong>njepolitičnih oddaj, se kot predsednica<br />
aktiva novi<strong>na</strong>rjev informativnega<br />
programa TVS ob nezakonitem<br />
pošiljanju zaposlenih s tega programa<br />
<strong>na</strong> čakanje <strong>na</strong> delo kot predsednica<br />
aktiva še vedno ni oglasila in pravzaprav<br />
zelo sramotno molči. <br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
20<br />
MEDIJI<br />
»Stalinistične metode<br />
zoper DOLOČENE NOVINARJE<br />
se stopnjujejo«<br />
»Poleg rubrike Gospodarstvo <strong>na</strong> Panorami sem moral delati toliko stvari, da me je kadrovska služba opozorila,<br />
da ne smem toliko delati. Z novim letom zame <strong>na</strong>enkrat ni več dela, poslan sem bil <strong>na</strong> čakanje <strong>na</strong> delo.<br />
Danes pa ne morem v hišo niti po stvari,« je <strong>na</strong> omrežju X zapisal gospodarski novi<strong>na</strong>r Marko Milenkovič.<br />
UREDNIŠTVO<br />
POSNETEK ZASLONA RTVSLO.SI<br />
Potem ko je pet<strong>na</strong>jst novi<strong>na</strong>rjev in urednikov TV Slovenija<br />
prejelo obvestilo o <strong>na</strong>potitvi <strong>na</strong> čakanje zadnji<br />
delovni dan prejšnjega leta, jih je v četrtek, 4. januarja,<br />
ob prihodu <strong>na</strong> Kolodvorsko pričakal nov šok: preklicane<br />
kartice za vstop. Obenem pa ostajajo zaposleni <strong>na</strong> RTV in<br />
tako niti ne morejo do osebnih predmetov.<br />
Po neuradnih informacijah <strong>na</strong>j bi se po odstranitvi »depolitizirane<br />
pet<strong>na</strong>jsterice« obetala še čistka preostalih kadrov, ki<br />
niso povšeči aktualnemu vodstvu. Tako <strong>na</strong>j bi <strong>na</strong>stal nov sez<strong>na</strong>m<br />
tridesetih imen, ki jih čaka e<strong>na</strong>ka usoda »depolitizacije«.<br />
NAPOTITEV NA ČAKANJE<br />
Zadnji delovni dan prejšnjega leta popoldne je 15 redno zaposlenih<br />
v informativnem programu drugega programa TV<br />
Slovenija prejelo obvestilo, da so z novim letom <strong>na</strong>poteni <strong>na</strong><br />
čakanje <strong>na</strong> delo. Po neuradnih informacijah je šlo pri tem za<br />
prekoračitev pooblastil pomočnika direktorice TV Slovenija<br />
Roka Smoleja, ki je z<strong>na</strong>n po svojem aktivizmu in želji po t. i.<br />
»depolitizaciji«. Uprava RTV Slovenija se je ob tem zavila v<br />
molk in <strong>na</strong>j neuradno ne bi dajala pojasnil, kako je do te <strong>na</strong>potitve<br />
lahko sploh prišlo in ali so bili o tem obveščeni.<br />
Rajko Gerič (63), odgovorni urednik, opozarja, da glede<br />
<strong>na</strong> to, da so <strong>na</strong> številnih mestih v javnem zavodu še vedno<br />
zaposleni honorarni sodelavci in da se objavljajo interni<br />
razpisi za raz<strong>na</strong> <strong>na</strong>predovanja ter zaposlitve, gre pri takšnem<br />
početju za kršitev delovno-pravne zakonodaje.<br />
ONEMOGOČEN VSTOP<br />
Odgovorni urednik drugega programa Gerič je dan prej, 3.<br />
januarja, ko je prišel <strong>na</strong> delo <strong>na</strong> RTV, dobil še drugo odredbo,<br />
da mora domov in da ne sme opravljati svojega uredniškega<br />
dela, 4. januarja pa so mu, s še 14 zaposlenimi,<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
MEDIJI<br />
21<br />
KOLEGIALNOST LE ZA PRAVE<br />
Aktiv novi<strong>na</strong>rjev informativnega programa RTV Slovenija je<br />
v svojem slogu družbeno-političnih delavcev stopil <strong>na</strong> stran<br />
aktualnega vodstva RTV. Zapisali so, da aktiv obžaluje, da<br />
so nekateri člani aktiva zaradi ukinitve informativnih oddaj<br />
<strong>na</strong> TV SLO 2 trenutno <strong>na</strong> čakanju, a opozarjajo, da so ves čas<br />
ostro <strong>na</strong>sprotovali spremembi statuta in vzpostavitvi dveh<br />
informativnih programov.<br />
Nadalje pa v izjavi – <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong>pada <strong>na</strong> svobodo novi<strong>na</strong>rstva<br />
in očiten pritisk vodstva <strong>na</strong> novi<strong>na</strong>rje – izpostavljajo:<br />
»Nasprotovali smo PPN-ju, s katerim so uvedli Panoramo<br />
in tam tudi brez ustreznih govornih in ostalih usposabljanj<br />
zaposlili novi<strong>na</strong>rje in urednike v občutno višje plačne razrede,<br />
kot jih imajo ostali novi<strong>na</strong>rji in uredniki v informativnem<br />
programu.« Očitno se novi<strong>na</strong>rska kolegialnost zaključi pri<br />
plačnih razredih. Pri tem Gerič opozarja, da isto vodstvo TV<br />
Slovenija, ki za »depoliziranih pet<strong>na</strong>jst« ne <strong>na</strong>jde dela, objavlja<br />
interne razpise za visoke plačne razrede. Vprašanje ostaja<br />
torej le, kdo iz anonimnega aktiva bo <strong>na</strong>grajen.<br />
Svoj zapis pa so zaključili z besedami: »Pričakujemo, da<br />
bo nov statut informativni program ponovno poenotil in<br />
da bodo pristojni v skladu s potrebami zaposlene <strong>na</strong> čakanju<br />
vključili v delo v informativnem programu <strong>na</strong> Prvem<br />
programu TV SLO, in sicer da bodo tudi funkcije, ki jih informativni<br />
program potrebuje, primerno ovrednotene.« S<br />
tem so očitno <strong>na</strong>kazali usodo, ki čaka »depolitiziranih pet<strong>na</strong>jst«.<br />
Tisti, ki se bodo »poenotili« z aktivisti, bodo lahko<br />
dobili slabše plačano delo. Za ostale pa se bo verjetno ne<br />
bo <strong>na</strong>šlo mesta – kljub pregovorno večnemu pomanjkanju<br />
kadra <strong>na</strong> RTVS.<br />
<br />
Sodelavci ukinjene oddaje Panorama 4. januarja niso mogli vstopiti v<br />
stavbo RTV Slovenija. Posnetek zaslo<strong>na</strong> je iz zadnje oddaje Panorama.<br />
onemogočili vstop v stavbo z blokado službenih kartic. To<br />
je prvič v zgodovini, da odgovornega uradnika ne spustijo<br />
v stavbo, za katere programe je odgovoren. Ostalim zaposlenim<br />
novi<strong>na</strong>rjem in urednikom ni bil omogočen niti<br />
prevzem osebnih predmetov.<br />
Na kraj dogodka je bila klica<strong>na</strong> tudi policija. Po neuradnih<br />
informacijah tudi vsi člani uprave niso bili obveščeni o<br />
takšni odločitvi. Obenem pa <strong>na</strong>j bi kadrovska služba prejela<br />
<strong>na</strong>vodila za preklic kartic. Od koga, zaenkrat ostaja nejasno.<br />
Gerič je za Domovino dejal, da bo »depolitizira<strong>na</strong> pet<strong>na</strong>jsterica«<br />
podala prijave <strong>na</strong> ustrezne inšpekcije ter se glede <strong>na</strong><br />
razvoj dogodkov odločila tudi za tožbo.<br />
Uprava RTV Slovenija je v svoji izjavi za javnost sicer zapisala:<br />
»RTV Slovenija delavcem v času veljavnosti Odredbe<br />
ne more zagotavljati dela. Vstop in zadrževanje v varovanih<br />
prostorih ter drugih prostorih objektov RTV Slovenija in<br />
v njegovi okolici brez utemeljenega razloga, ki ni vezan <strong>na</strong><br />
delovanje zavoda, nista dovolje<strong>na</strong> oz. sta prepoveda<strong>na</strong> (2.<br />
odstavek 4. čle<strong>na</strong> Pravilnika o hišnem redu). Zaposlenim bo<br />
omogočen dostop do prostorov, kjer morebiti hranijo svoje<br />
osebne stvari in jih želijo iz prostorov RTV Slovenija odnesti<br />
v obdobju veljavnosti Odredbe.« <strong>Zakaj</strong> to <strong>na</strong> dan, ko so z<br />
blokado kartic onemogočili vstop, ni bilo mogoče, ni jasno.<br />
Marko _ mile _ Milenković @Marko_mile<br />
Leto in pol sem delal <strong>na</strong> RTV. Poleg rubrike Gospodarstvo<br />
<strong>na</strong> Panorami sem moral delati toliko stvari,<br />
da me je kadrovska služba opozorila, da ne smem<br />
toliko delati ... Z novim letom zame <strong>na</strong>enkrat ni več<br />
dela, poslan sem bil <strong>na</strong> čakanje <strong>na</strong> delo <strong>na</strong> domu.<br />
Danes pa ne morem v hišo niti po stvari.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
22<br />
MEDIJI<br />
PETER MERŠE<br />
FOTOMONTAŽA<br />
DOMOVINA.JE<br />
KRISTALNA NOČ<br />
<strong>na</strong> TV Slovenija<br />
Komentar<br />
»Vsem mora biti jasno, da smo pri <strong>na</strong>s <strong>na</strong> oblasti mi, komunisti, kajti če ne bi bili mi,<br />
bi bil kdo drug, vendar ni tako in nikoli ne bo.« Ta z<strong>na</strong>meniti stavek Staneta Dolanca<br />
iz leta 1972 je oz<strong>na</strong>čil konec nekoliko liberalnejše vlade Staneta Kavčiča<br />
v prejšnji državi, ki smo se ji Slovenci s plebiscitarno večino odpovedali.<br />
Kljub temu ne <strong>na</strong>jdem ustreznejšega<br />
stavka, ki bi opisal<br />
dogajanje <strong>na</strong> TV Slovenija<br />
zadnje dni. Komunizem je<br />
iskal notranje in zu<strong>na</strong>nje sovražnike,<br />
da je prek njih vzdrževal lasten teror,<br />
in aktualni sovražniki so, prosto po<br />
<strong>Golob</strong>u (56), janšisti, ki <strong>na</strong>j bi se jih<br />
tudi po njegovem <strong>na</strong>ročilu očistilo z<br />
RTV Slovenija.<br />
Glede tega, koliko je teh janšistov in<br />
kdo točno vse <strong>na</strong>j bi bil, ni jasne definicije.<br />
Po definiciji takšne čistke nimajo<br />
jasnih parametrov, saj tako omogočajo<br />
večjo svobodo čiščenja. Marcel Štefančič<br />
(63) pa je pred časom povedal, koliko<br />
jih je: »J***** malo.«<br />
Tokrat ne gre za sorazmerno običajno<br />
folkloro, ko pod eno oblastjo nekoliko<br />
prosperira en urednik in pod<br />
kako drugo kak drugi. Tokrat je nova,<br />
depolitizira<strong>na</strong> oblast <strong>na</strong> RTV Slovenija<br />
ustvarila nevaren precedens in pet<strong>na</strong>jst<br />
novi<strong>na</strong>rjev ukinjene oddaje Panorama<br />
poslala <strong>na</strong> čakanje, ker zanje menda ni<br />
dela, kar gre nekako razumeti kot <strong>na</strong>poved<br />
njihovega odpuščanja.<br />
EKSEMPLARIČEN UKREP<br />
Premeščanje <strong>na</strong> manj vidne pozicije in<br />
v arhiv ali kaj podobnega ne pride več<br />
v poštev. Vsem mora biti jasno, kdo je<br />
<strong>na</strong> oblasti. Eksemplaričen ukrep pa je<br />
po svoje še bolj kot pet<strong>na</strong>jstim, ki se jih<br />
ukrep tiče osebno do te mere, da so jim<br />
brez opozorila zaklenili tudi službene<br />
kartice, da niso mogli niti po svoje<br />
osebne stvari, <strong>na</strong>menjen vsem drugim,<br />
ki gledajo in berejo sporočilo med vrsticami:<br />
»Skloni glavo in se podredi novemu<br />
vodstvu ali pa boš ti <strong>na</strong>slednji, za<br />
katerega tukaj ne bo več dela.«<br />
V zadnjem letu smo ves čas poslušali,<br />
kako podhranjen je informativni<br />
program in kako malo ljudi imajo uredniki<br />
<strong>na</strong> razpolago, da spravijo skupaj<br />
večerno informativno oddajo, zdaj pa<br />
Eksemplaričen primer je <strong>na</strong>menjen tudi ostalim novi<strong>na</strong>rjem, ki berejo sporočilo med vrsticami:<br />
»Skloni glavo in se podredi novemu vodstvu ali pa boš ti <strong>na</strong>slednji, za katerega tukaj ne bo več dela.«<br />
imajo ne<strong>na</strong>doma takšen višek kadra, da<br />
ne <strong>na</strong>jdejo dela za 15 novi<strong>na</strong>rjev. Eden<br />
izmed njih, Marko Milenkovič, ki je mimogrede<br />
eden izmed redkih v hiši, ki<br />
se vsaj približno spoz<strong>na</strong> <strong>na</strong> ekonomske<br />
teme, je denimo nedavno dobil opozorilo<br />
kadrovske službe, da dela preveč,<br />
saj je poleg rednega dela za Panoramo<br />
opravljal še serijo drugega dela.<br />
Res je, da je bilo mogoče pričakovati,<br />
da bo novo vodstvo odpravilo<br />
oddajo Panorama, a novi<strong>na</strong>rji, ki so jo<br />
ustvarjali, niso bili zaposleni zgolj za<br />
to oddajo. Vodstvo je ukinilo tudi več<br />
drugih oddaj, a njihovih ustvarjalcev<br />
ni poslalo <strong>na</strong> čakanje in jim zaplenilo<br />
službenih kartic. Govori pa se tudi, da<br />
ob pošiljanju <strong>na</strong> čakanje <strong>na</strong> delo vzporedno<br />
tudi zaposlujejo, saj je novi<strong>na</strong>rjev,<br />
ki ustvarjajo informativni program,<br />
dejansko premalo.<br />
Še več, pred prazniki <strong>na</strong>j bi celo<br />
dajali informacije, <strong>na</strong>j 3. januarja normalno<br />
pridejo <strong>na</strong> delo, <strong>na</strong>to pa so med<br />
božično-novoletnimi prazniki dobili<br />
odredbo o čakanju <strong>na</strong> delo in prepoved<br />
vstopa. Brez pogovora, obrazložitve,<br />
podpisa<strong>na</strong> od človeka brez pooblastil,<br />
tako da je uprava čez nekaj dni odredbe<br />
podpisovala znova, zelo verjetno nezakonito,<br />
saj sta jih podpisala le dva čla<strong>na</strong>,<br />
Zvezdan Martič (61) in Andrej Trček,<br />
delavski direktor Franci Pavšer pa je bil<br />
proti. Čeprav zakon <strong>na</strong>laga upravi, da<br />
odloča z večino, Martič svoj glas tolmači<br />
kot dvojnega.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
MEDIJI<br />
23<br />
Poskrbimo, da se<br />
oglasimo, ko se začne<br />
totalitarizem, da ne bomo<br />
<strong>na</strong> koncu ostali sami<br />
in ne bo več nikogar,<br />
ki bi spregovoril za <strong>na</strong>s.<br />
depolitizacija ali pa fi<strong>na</strong>nčno varčevanje,<br />
ki se kot izgovor uporablja tokrat.<br />
Pri tem je časov<strong>na</strong> vzporednost sumljivo<br />
sovpadla z državnim de<strong>na</strong>rjem za RTV<br />
Slovenija, ki ga, kar že odkrito priz<strong>na</strong>va,<br />
uprava <strong>na</strong>merava porabiti nezakonito.<br />
Ce<strong>na</strong> zanj je, tako se zdi, čistka.<br />
Ko čistkarji očistijo vodilne <strong>na</strong>sprotnike<br />
in <strong>na</strong>to simbole (v tem primeru oddajo<br />
Panorama), pa se čistke ne ustavijo.<br />
Sledi čiščenje <strong>na</strong> podlagi osebnih maščevanj,<br />
zamer in zavisti. To je denimo<br />
doletelo RTV-jevo dopisnico iz Londo<strong>na</strong>,<br />
Nino Kojima (49).<br />
Liberalka, profesio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> dopisnica,<br />
ki je imela, tako vsaj pravijo poz<strong>na</strong>valci,<br />
eno od <strong>na</strong>jcenejših dopisništev, je tudi<br />
odpravlje<strong>na</strong>, uradno zaradi varčevanja.<br />
V tujini očitno ni zaz<strong>na</strong>la nians, ki so<br />
prevzele RTV Slovenija. Denimo, da se<br />
tukaj podpira Hamas in Puti<strong>na</strong> (71) in<br />
da ni dobro imeti liberalnih stališč, ki<br />
niso dovolj stalinistič<strong>na</strong>, kritizirati Hamas<br />
in imeti zamere iz preteklosti, ko<br />
<strong>na</strong>j bi razkrivala nečednosti enega od<br />
trenutnih vodilnih. To je bilo dovolj za<br />
odpravo njenega dopisništva.<br />
Svoj zadnji Prvi dnevnik je te dni odvodil<br />
tudi Nejc Krevs (28), profesio<strong>na</strong>lni<br />
voditelj in otrok RTV Slovenija. Podobno<br />
kot z vodstvenih vlog odstranjeno<br />
Valentino Plaskan (31) tudi njega težko<br />
oz<strong>na</strong>čimo za desničarja. Dejansko je le<br />
bil <strong>na</strong> <strong>na</strong>pačnem kraju ob <strong>na</strong>pačnem<br />
času in svoje delo opravljal profesio<strong>na</strong>lno,<br />
ne pa aktivistično.<br />
REVOLUCIJA ŽRE<br />
LASTNE OTROKE<br />
Totalitarni aktivisti, ki izvajajo čistke,<br />
pa niso vzeli zgodovinske lekcije, da<br />
revolucija žre lastne otroke. Ko se<br />
enkrat čisti, lahko metla zadene tudi<br />
njih, saj <strong>na</strong> koncu ne gre za enoten monolit,<br />
ampak boj za privilegije in oblast,<br />
ki se <strong>na</strong> koncu sprevrže v spopad<br />
vseh proti vsem.<br />
Če ne prej, jih utegne nevaren precedens,<br />
ki ga vzpostavljajo, doleteti, ko se<br />
zamenja oblast. Tudi oblast, ki pod taktirko<br />
stranke Levica gradi socializem za<br />
21. stoletje in si podreja medije, ni več<strong>na</strong>.<br />
V času spleta, družbenih omrežij in<br />
vsaj nekaj svobodnih medijih se utegne<br />
zamenjati hitreje, kot si mislijo. In prelomlje<strong>na</strong><br />
obljuba Zvezda<strong>na</strong> Martiča, da<br />
nikogar ne bodo vrgli <strong>na</strong> cesto, se utegne<br />
vrniti kot bumerang. Samo upamo<br />
lahko, da bo <strong>na</strong>slednja oblast zmogla<br />
več samoomejevanja in se lotila obnove<br />
javne RTV, ne pa zgolj opravila <strong>na</strong>slednje,<br />
še radikalnejše čistke, kar se sicer<br />
zdi bolj verjetno.<br />
Zato toliko bolj čudi molk večine<br />
novi<strong>na</strong>rskih organizacij, posebej aktiva<br />
novi<strong>na</strong>rjev RTV Slovenija, ki celo aktivno<br />
»držijo štango« upravi, ki izvaja tokratne<br />
čistke. Zdi se, da bolj kot kadarkoli<br />
po osamosvojitvi velja zapis Marti<strong>na</strong><br />
Niemöllerja o čistkah v času <strong>na</strong>cizma:<br />
»Najprej so prišli po socialiste; nisem se<br />
oglasil, saj nisem bil socialist. Potem so<br />
prišli po sindikaliste; nisem se oglasil,<br />
saj nisem bil sindikalist. Nato so prišli<br />
po Jude; nisem se oglasil, saj nisem bil<br />
Jud. Potem so prišli pome – in nikogar<br />
več ni bilo, ki bi se zavzel zame.«<br />
Poskrbimo, da se oglasimo, ko se<br />
začne totalitarizem, da ne bomo <strong>na</strong><br />
koncu ostali sami in ne bo več nikogar,<br />
ki bi spregovoril za <strong>na</strong>s.<br />
<br />
NAJPREJ VODILNI,<br />
NATO SIMBOLI<br />
RTV-jevska kristal<strong>na</strong> noč pa ni edi<strong>na</strong><br />
vzporednica s totalitarnimi režimi iz<br />
preteklosti. Prav vsi so izvajali čistke,<br />
da bi se utrdili <strong>na</strong> oblasti. Žrtve čistk<br />
so bili sprva <strong>na</strong>jvidnejši predstavniki<br />
opozicije. Tisti, ki so režim potencialno<br />
<strong>na</strong>jbolj ogrožali. Tudi <strong>na</strong> RTV so<br />
vodstveni kadri »odleteli« prvi. A kot<br />
v totalitarnih režimih se ni nehalo pri<br />
tem. Leninizem in stalinizem sta likvidatorjem<br />
določala kvote, koliko ljudi<br />
je treba pospraviti, in smernice so bile<br />
zelo razrahljane. Z jasnim sporočilom:<br />
kdorkoli je lahko <strong>na</strong>slednji. S tem se je v<br />
družbo vnesel strah in nemir.<br />
Si se zaposlil v času <strong>na</strong>pačnega vodstva,<br />
si <strong>na</strong>predoval, so te prestavili <strong>na</strong><br />
drugo oddajo, si delal karierni izziv,<br />
čeprav <strong>na</strong> področju športa, mode, trendov,<br />
ekonomije in ne politike? Vseeno<br />
je. S tem si del <strong>na</strong>pačnih, moraš leteli.<br />
Od teh, ki so leteli <strong>na</strong>zadnje, bi redko<br />
koga sploh posredno oz<strong>na</strong>čili za desnega,<br />
Janševega (65) ali kar je še teh besed.<br />
Seveda uradno ne gre za politično čiščenje.<br />
Vedno se <strong>na</strong>jde kak izraz, kot so<br />
likvidacija, nevtralizacija <strong>na</strong>sprotnika,<br />
Posnetek zaslo<strong>na</strong><br />
Svoj zadnji Prvi dnevnik<br />
je odvodil tudi Nejc Krevs<br />
(28), profesio<strong>na</strong>lni voditelj<br />
in otrok RTV Slovenija.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
24 MEDIJI<br />
JAKOB VID<br />
ZUPANČIČ<br />
POSNETEK ZASLONA<br />
<strong>Zakaj</strong> so informacijo prvi<br />
objavili »nekateri medijski<br />
portali«, in ne <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
Portal <strong>Domovi<strong>na</strong></strong> je v petek 5. januarja prvi razkril, da je kandidatka<br />
za ministrico, aktual<strong>na</strong> poslanka Svobode Mateja Čalušić, ob kandidaturi<br />
za poslanko <strong>na</strong>vedla univerzitetno izobrazbo, čeprav je v resnici diplomirala<br />
<strong>na</strong> visokošolskem strokovnem študijskem programu prve stopnje. Kasneje so<br />
v Gibanju Svoboda zatrdili, da je prišlo pri <strong>na</strong>vajanju za »administrativno <strong>na</strong>pako«.<br />
Kot je izpostavil komentator <strong>na</strong> MMC,<br />
je zanimivo, da do tovrstnih »<strong>na</strong>pak«<br />
pri <strong>na</strong>vajanju izobrazbe po<strong>na</strong>vadi pride<br />
<strong>na</strong>vzgor in ne <strong>na</strong>vzdol, torej kandidati<br />
<strong>na</strong>vedejo višjo izobrazbo, kot jo v resnici<br />
imajo, in ne obratno. Če novi<strong>na</strong>rji ne bi vestno<br />
opravljali svojega dela, tovrstnih »<strong>na</strong>pak« nihče<br />
ne bi opazil. Izkazalo pa se je, da bi težko šlo za<br />
<strong>na</strong>pako. Čalušićeva (36) je <strong>na</strong>mreč <strong>na</strong>pačen <strong>na</strong>ziv<br />
morala <strong>na</strong>vesti sama med osebnimi podatki za<br />
sez<strong>na</strong>m kandidatov za poslance, ki je bil poslan<br />
Državni volilni komisiji (DVK). Ta sicer nima pristojnosti<br />
preverjanja dejanske izobrazbe kandidatov,<br />
za STA pa so povedali tudi, da nikoli niso<br />
prejeli nobenega obvestila o morebitni <strong>na</strong>pačni<br />
<strong>na</strong>vedbi strokovnega <strong>na</strong>ziva Mateje Čalušić.<br />
ZAKAJ NE DOMOVINA<br />
Kasneje so novico povzeli tudi drugi mediji, ne<br />
le desni. Tako se je novica o <strong>na</strong>pačno <strong>na</strong>vede-<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
Komentar<br />
MEDIJI<br />
25<br />
Premier <strong>Golob</strong><br />
kandidaturo Čalušićeve<br />
še vedno podpira.<br />
ni izobrazbi kandidatke za ministrico<br />
za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano<br />
z<strong>na</strong>šla <strong>na</strong> prvih straneh osrednjih medijev,<br />
npr. RTVS, Siola in N1, potem ko<br />
so novico o diskrepanci med <strong>na</strong>vedeno<br />
in dejansko izobrazbo objavili <strong>na</strong> STA.<br />
Zaman pa boste v člankih omenjenih<br />
portalov (ne le »levih«) <strong>na</strong>šli<br />
<strong>na</strong>vedbo medija, ki je vest o zavajanju<br />
volivcev z <strong>na</strong>vedbo <strong>na</strong>pačne izobrazbe<br />
razkril, se pravi portala <strong>Domovi<strong>na</strong></strong>.je.<br />
Tako lahko izvemo, da je šlo za »<strong>na</strong>vedbe<br />
nekaterih medijskih portalov«<br />
(v članku MMC-ja) ali pa »pisanje nekaterih<br />
portalov« (v novici STA). Žal<br />
tudi ti »nekateri medijski portali«, se<br />
pravi v množini, niso <strong>na</strong>vedeni. Verjetno<br />
pa ste lahko opazili, da so portali,<br />
ko gre za ekskluzivno informacijo<br />
ali poročanje drugih, predvsem tistih<br />
bližje levi svetovno<strong>na</strong>zorski opredelitvi,<br />
npr. Necenzurirano ali Mladino,<br />
redno <strong>na</strong>vedeni.<br />
V BODOČE DOMOVINA<br />
Obrnili smo se <strong>na</strong> STA in zaprosili, <strong>na</strong>j<br />
dopolnijo novico in korektno <strong>na</strong>vedejo<br />
ime portala, ki je razkritje prvi objavil.<br />
Naš predlog so z ba<strong>na</strong>lnim izgovorom<br />
zavrnili. Po <strong>na</strong>daljnjem argumentiranju<br />
se <strong>na</strong>m je oglasil odgovorni urednik<br />
STA Aljoša Rehar, se za <strong>na</strong>pako opravičil<br />
in zagotovil, da bodo o poročanju<br />
<strong>na</strong> to temo v bodoče Domovino <strong>na</strong>vedli<br />
kot medij, ki je informacijo o <strong>na</strong>pačnem<br />
<strong>na</strong>vajanju izobrazbe ministrske kandidatke<br />
razkril in ponesel v javnost. Gesta,<br />
vred<strong>na</strong> priz<strong>na</strong>nja, a kaj, ko je bilo za<br />
Domovino že veliko zamujenega.<br />
Kakorkoli, <strong>na</strong> Matejo Čalušić sicer afera<br />
z diplomo <strong>na</strong>jverjetneje ne bo resneje<br />
vplivala. Kljub pozivom iz opozicijskih<br />
vrst, npr. predsednika stranke<br />
SDS-a, <strong>na</strong>j premier <strong>Golob</strong> (56) umakne<br />
predlog njene kandidature in tako Državnemu<br />
zboru in sebi prihrani nekaj<br />
dragocenega časa in kredibilnosti, jo<br />
predsednik stranke še vedno podpira.<br />
Čalušićeva tako še vedno uživa njegovo<br />
zaupanje. Kot kaže, pa boste lahko od<br />
sedaj v novicah o novi ministrici opazili<br />
konkretno <strong>na</strong>veden medij, ki je informacijo<br />
prvi objavil. Naj to velja tudi<br />
za vsa bodoča razkritja Domovine. <br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
26<br />
SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
Nekdanji varuh odnosov v<br />
verigi preskrbe s hrano Igor<br />
Hrovatič je opozoril <strong>na</strong> sum<br />
kartelnega dogovarjanja in<br />
<strong>na</strong> dejstvo, da so cene nižje<br />
od <strong>na</strong>bavnih in nerealne.<br />
TADEJA ZABRET<br />
FOTOMONTAŽA CITRUS<br />
Lahovnik: cenejša<br />
košarica je NORČEVANJE<br />
IZ ZDRAVE PAMETI<br />
Zadnji rezultati popisa cen obeh košaric osnovnih živil, ki jih spremlja vlada,<br />
so znova pokazali pocenitev. To sicer ni nič novega, saj se spremlja<strong>na</strong> živila<br />
glede <strong>na</strong> popis skoraj izključno cenijo. Realnost, ki jo izražajo potrošniki<br />
<strong>na</strong> družbenih omrežjih, pa je prav <strong>na</strong>sprot<strong>na</strong>. Tudi Statistični urad RS<br />
je nedavno objavil, da se je hra<strong>na</strong> podražila, kar je vplivalo <strong>na</strong> visoko inflacijo.<br />
Tokrat se je oglasil tudi nekdanji<br />
varuh odnosov v verigi<br />
preskrbe s hrano Igor Hrovatič,<br />
ki je opozoril <strong>na</strong> sum kartelnega<br />
dogovarjanja in <strong>na</strong> dejstvo, da<br />
so cene nižje od <strong>na</strong>bavnih in nerealne.<br />
Na metodološko zgrešenost vladne<br />
košarice je v komentarju za Domovino<br />
opozoril tudi ekonomist dr. Matej Lahovnik<br />
(52), ki izpostavlja, da je vsakomesečno<br />
objavljanje, kako se živila<br />
cenijo, v popolnem neskladju z realnostjo,<br />
ljudje pa vladno košarico dojemajo<br />
kot norčevanje iz zdrave pameti.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
ČAS POPISA<br />
Kilogram kruha za 19 centov, paket govejih<br />
zrezkov za evro, paket sira za 62<br />
centov, svinjski zrezki – malo čez evro.<br />
Vse to niso le pobožne želje vsakega slovenskega<br />
potrošnika, ampak glede <strong>na</strong><br />
rezultate zadnjega popisa živil realnost<br />
pri praktično vseh večjih trgovcih. Le<br />
da gre za akcije, ki niso bile nikjer oglaševane<br />
in so jih morda ujeli le <strong>na</strong>jbolj<br />
redni obiskovalci trgovin ter <strong>na</strong>javljeni<br />
vladni popisovalci, ki vsakič znova<br />
zabeležijo še cenejša živila. Vrednost<br />
osnovne košarice 15 živil je tako pri <strong>na</strong>jcenejšem<br />
trgovcu z<strong>na</strong>šala le slabih 16<br />
evrov, razširje<strong>na</strong> košarica 28 živil pa je<br />
stala 28,70 evra.<br />
KARTELNO DOGOVARJANJE<br />
Da je pri spremljanju cen vladnih košaric<br />
nekaj <strong>na</strong>robe, je po petkovi objavi<br />
<strong>na</strong>jnovejših podatkov opozoril sedaj že<br />
nekdanji varuh odnosov v verigi preskrbe<br />
s hrano Igor Hrovatič (mandat se mu<br />
je iztekel prejšnjo sredo). Navedene maloprodajne<br />
cene so po njegovih besedah<br />
ne<strong>na</strong>vadno nizke in vzbujajo sum nedovoljenih<br />
rav<strong>na</strong>nj. ker so vse trgovske
SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
27<br />
verige cene proizvodov znižale primerljivo<br />
– po njegovem mnenju obstaja sum<br />
kartelnega dogovarjanja. Cene so tudi<br />
nižje od dobavnih cen primarnih proizvodov,<br />
kar povzroča pritisk <strong>na</strong> zniževanje<br />
dobavnih cen in predvsem primarnega<br />
pridelovalca – kmeta – potiska<br />
v brezizhodni položaj, je dejal Hrovatič.<br />
»Mislim, da je to nekorektno do potrošnikov<br />
in do dobaviteljev. Noben pridelovalec<br />
po taki ceni, tudi po živi ceni<br />
živali, ne dobavlja kupcem,« je povedal.<br />
Opozoril je tudi, da »potrošniki<br />
niso zaz<strong>na</strong>li znižanja maloprodajnih<br />
cen, zato obstaja tudi sum, da so trgovske<br />
verige samo za <strong>na</strong>men popisa cen<br />
za zelo kratek čas znižale cene, po popisu<br />
pa jih vrnile <strong>na</strong> staro ali celo višjo<br />
raven. Zanimivo je tudi, da takšne<br />
cene niso bile niti oglaševane prek<br />
oglaševalskih ka<strong>na</strong>lov trgovskih verig<br />
niti niso bile objavljene v njihovih akcijskih<br />
katalogih.«<br />
TOTALNO IZKRIVLJANJE<br />
Hrovatič meni, da bi morala to preiskati<br />
agencija za varstvo konkurence. »Navsezadnje<br />
bi moralo tudi Ministrstvo<br />
za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano<br />
pred objavo takšnih podatkov preveriti<br />
njihovo ustreznost oziroma preveriti<br />
posledice takšne objave. Statistični<br />
urad RS je <strong>na</strong>mreč <strong>na</strong> drugi strani objavil<br />
podatek, da se je hra<strong>na</strong> podražila in<br />
da ima podražitev hrane tudi vpliv <strong>na</strong><br />
visoko inflacijo,« je dodal.<br />
Da prihaja do znižanja cen osnovnih<br />
živil le za obisk popisovalcev, zaradi<br />
česar ta znižanja niso oglaševa<strong>na</strong>,<br />
meni tudi predsednik Kmetijsko<br />
gozdarske zbornice Roman Žveglič<br />
(59): »Prihaja do totalnega izkrivljanja,<br />
stvar je nekorekt<strong>na</strong>, nepošte<strong>na</strong>. Res trgovci<br />
<strong>na</strong>ročijo za 200 kilogramov, v trgovine<br />
dajo po takšni ceni, popisovalci<br />
pridejo in vsi so srečni.«<br />
FINANCIRANJE IZ PRORAČUNA<br />
»Koncept vladne košarice in metodologija<br />
popisa je popolnoma metodološko<br />
zgreše<strong>na</strong>, <strong>na</strong> kar opozarjajo tudi zaposleni<br />
v trgovi<strong>na</strong>h. Nihče več v tej državi<br />
ne verjame, da se živila res cenijo. Navsezadnje<br />
urad<strong>na</strong> statistika statističnega<br />
urada kaže, da so se v letu dni hra<strong>na</strong><br />
in alkohole pijače v Sloveniji precej<br />
podražile – v Sloveniji celo bolj kot v<br />
primerljivih državah,« je za Domovino<br />
dejal ekonomist dr. Matej Lahovnik.<br />
Slednji glavno težavo tega popisa<br />
vidi v dejstvu, da je fi<strong>na</strong>nciran iz de<strong>na</strong>rja<br />
vseh davkoplačevalcev, vlada oz.<br />
ministrstvo za kmetijstvo pa sta zanj<br />
porabila že 133.000 evrov in to »kljub<br />
temu, da so metodološke <strong>na</strong>pake očitne<br />
in da so rezultati v <strong>na</strong>sprotju z dejanskim<br />
stanjem«. Kljub temu so se <strong>na</strong><br />
Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo<br />
in prehrano odločili, da se bo e<strong>na</strong>k popis<br />
cen osnovne košarice živil <strong>na</strong>daljeval<br />
tudi v prihodnjem letu.<br />
»Jaz pri tem ne obsojam trgovcev, ki<br />
so se prilagodili in <strong>na</strong>tančno vedo, kateri<br />
artikli se spremljajo v košarici in<br />
jih samo za določen čas v omejenih količi<strong>na</strong>h,<br />
ko prispejo popisovalci, dajo<br />
<strong>na</strong> police, s čimer ustvarijo vtis, da so<br />
<strong>na</strong>jcenejši. Skratka, trgovci ta vladni<br />
razpis razumejo kot priložnost za zastonjsko<br />
promocijo, pri čemer so se <strong>na</strong>učili,<br />
kako se prilagoditi metodologiji,«<br />
je dejal Lahovnik. Po njegovi oceni je<br />
»<strong>na</strong>jbolj žalostno, da vso to smešnico<br />
fi<strong>na</strong>nciramo iz proraču<strong>na</strong> in da se bo<br />
<strong>na</strong>daljevala tudi v letu 2024«.<br />
Po njegovi oceni imajo korist od<br />
tega samo tisti, ki so zaslužili več kot<br />
<strong>130</strong>.000 evrov <strong>na</strong> leto. »Če bi ta proračunska<br />
sredstva <strong>na</strong>menili nekaj upokojencem,<br />
da sami objavljajo, kje se<br />
izplača kupovati, bi bil rezultat boljši<br />
kot pa ta neumnost, ki jo počnejo,« je<br />
ocenil Lahovnik. »Najpametneje bi<br />
bilo, da vse skupaj ukinejo, ker imamo<br />
SURS in konkurenco <strong>na</strong> trgu, ljudje<br />
pa vsak dan sami glasujejo in kupujejo<br />
tam, kjer se to izplača,« je dejal ter<br />
spomnil, da urad<strong>na</strong> statistika Statističnega<br />
urada RS že meri cene živil in<br />
ima veljavno metodologijo, ki je toč<strong>na</strong><br />
in tudi kaže pravilne rezultate. »Res se<br />
čudim vladi, zakaj vztraja pri tej košarici,<br />
ker mislim, da si z vsako <strong>na</strong>daljnjo<br />
objavo bolj škodijo, kot si koristijo.<br />
Ljudje <strong>na</strong>mreč to vladno košarico dojemajo<br />
kot norčevanje iz zdrave pameti.<br />
Vsakomesečno objavljanje, kako se živila<br />
cenijo, je v popolnem neskladju z<br />
realnostjo,« je še dejal.<br />
TRGOVCI OČITKE ZANIKAJO<br />
Z vprašanji o tem, kdaj datumsko so<br />
bili popisani izdelki <strong>na</strong> voljo v njihovih<br />
prodajal<strong>na</strong>h ter kako odgovarjajo <strong>na</strong><br />
očitke o kartelnem dogovarjanju, smo<br />
se obrnili tudi <strong>na</strong> vse trgovce, vključene<br />
v popis živil.<br />
Pri Hoferju so <strong>na</strong> <strong>na</strong>ša vprašanja<br />
odgovorili, da se trudijo zagotavljati<br />
razpoložljivost izdelkov v okviru svojih<br />
zmožnosti. »O ce<strong>na</strong>h se z drugimi<br />
trgovci ne dogovarjamo,« zatrjujejo. V<br />
Sparu so izpostavili, da so bili izdelki,<br />
zajeti v zadnjem letošnjem popisu<br />
obeh košaric osnovnih živil, kupcem<br />
<strong>na</strong> voljo »sočasno z izvedbo popisa«,<br />
pri Tušu pa, da so ti izdelki <strong>na</strong> voljo v<br />
redni prodaji, trudijo pa se, da so prodajne<br />
police z njimi vseskozi ustrezno<br />
založene. Očitke o kartelnem dogovarjanju<br />
zanikajo, dodajajo pa, da bodo za<br />
čim bolj ugodno ponudbo skrbeli »tudi<br />
preko trajno znižanih izdelkov, akcijskih<br />
ponudb in drugih ugodnosti, ki so<br />
<strong>na</strong> voljo članom Tuš kluba«.<br />
Tudi pri Lidlu odgovarjajo, da so živila,<br />
ki jih popisuje vlada, »vseskozi <strong>na</strong><br />
voljo v Lidlovih trgovi<strong>na</strong>h«, razen izjemoma<br />
zaradi povečanega povpraševanja.<br />
Ob tem so poudarili, da je spoštovanje<br />
veljavne zakonodaje in internih<br />
predpisov zagotavljanja skladnosti,<br />
kamor sodi tudi upoštevanje varstva<br />
konkurence, eno <strong>na</strong>jpomembnejših<br />
<strong>na</strong>čel delovanja družbe, spoštujejo pa<br />
tudi konkurenč<strong>na</strong> podjetja, dobavitelje<br />
in poslovne partnerje. Izpostavili so,<br />
da so cene <strong>na</strong> trgu trenutno di<strong>na</strong>mične,<br />
čemur se stalno prilagajajo.<br />
Da so cene popisanih živil glede <strong>na</strong><br />
njihove redne <strong>na</strong>kupe prenizke, so opazili<br />
tudi številni potrošniki. Ti so popis<br />
<strong>na</strong> družbenih omrežjih oz<strong>na</strong>čili za manipulacijo<br />
trgovcev, odgovorne klicali<br />
k odgovornosti, šaljivo spraševali, kdaj<br />
bodo trgovci za živila iz košarice de<strong>na</strong>r<br />
vrnili in če se bodo plače glede <strong>na</strong> vse<br />
cenejša živila v javnem sektorju korigirale<br />
glede <strong>na</strong> pocenitev košarice. <br />
Branko Cestnik @BCestnik<br />
Ta vlad<strong>na</strong> košarica je tako<br />
absurd<strong>na</strong>, da sem začel<br />
domnevati, da bi lahko bil<br />
v ozadju nek inteligenten<br />
test iz postresničnosti. V<br />
smislu: »Ajd, da vidimo,<br />
koliko od vlade sproducirane<br />
resničnosti pogoltne<br />
ljudstvo.«<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
28<br />
INTERVJU<br />
Niko Karo<br />
SANDI HORVAT, ROMSKI PISATELJ<br />
»Najbolje se prodajajo novice<br />
o streljanju, o dobrih primerih<br />
iz romske skupnosti<br />
PA SE NE GOVORI«<br />
Premalo se zavedamo, koliko pozitivnega je zaposlenost Romov prinesla celotni skupnosti v Prekmurju. –<br />
Treba je spremeniti razmišljanje Romov in jim pokazati, da je izobrazba vrednota, in to <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin, ki ga bodo<br />
razumeli in sprejeli. – Nisem živel <strong>na</strong> pragu revščine, ampak pod njim, a sem vseeno uspel, ker sem hotel, ker<br />
sem videl, da je izobrazba edini izhod iz tega. – Izobražene Rome je treba zaposliti znotraj sistema. – Nikoli<br />
za Rome brez Romov. Vedno z Romi za Rome.<br />
ANDREJA BARAT<br />
OSEBNI ARHIV<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
INTERVJU<br />
29<br />
V slovenskih medijih se veliko<br />
govori o romski problematiki,<br />
predvsem z negativnega vidika,<br />
tisti pa, ki živimo v Pomurju,<br />
vemo, da to ni celot<strong>na</strong> slika. Veliko<br />
Romov pridno dela, plačuje davke,<br />
se izobražuje, vzgaja svoje otroke<br />
... Kako vi vidite romsko problematiko,<br />
o kateri mediji pogosto tako<br />
pompozno poročajo?<br />
To je zelo kompleksno vprašanje. Kadarkoli<br />
me to vprašajo, ne odgovarjam<br />
niti kot Sandi Horvat, ki dela romske<br />
oddaje <strong>na</strong> RTV Slovenija, niti kot Sandi<br />
Horvat, ki je predsednik Romskega akademskega<br />
kluba, ampak zgolj kot Sandi<br />
Horvat, ki živi v romskem <strong>na</strong>selju in je<br />
pripadnik romske skupnosti. Najprej<br />
vedno v prvi vrsti opozorim <strong>na</strong> to, da<br />
ne govorimo o romski problematiki. Že<br />
tu je srž problema – gre za romsko tematiko,<br />
za izzive romske skupnosti, za<br />
vprašanje Romov, ker vedno, ko slišim<br />
izraz »romska problematika«, takoj pride<br />
asociacija, da so Romi problem. To ni<br />
tako in to je prvo, kar je treba razčistiti.<br />
Kakšni so torej izzivi<br />
romske tematike?<br />
Kar se tiče izzivov romske tematike, jih<br />
je zelo zelo veliko. Nikoli ne zagovarjam<br />
dejstva, da je v Prekmurju vse bleščeče.<br />
Ni, kajti tudi tukaj imamo določene izzive,<br />
s katerimi se soočamo. Res je, da<br />
so Romi tukaj v večini zaposleni, tudi v<br />
sosednji Avstriji. Premalo se zavedamo,<br />
koliko pozitivnega so te zaposlitve prinesle<br />
celotne skupnosti v Prekmurju.<br />
Romi v Prekmurju, ki so zaposleni, se<br />
pravi, da so šli iz romskega <strong>na</strong>selja in<br />
niso samo doma, da so šli morda celo v<br />
drugo državo, drug kraj, kjer so druge<br />
vrednote, druga <strong>na</strong>čela, drugi zakoni, so<br />
vse to dojemanje in sprejemanje raznolikosti<br />
in vključevanja prinesli <strong>na</strong>zaj v<br />
domačo družinsko celico. Ti Romi sami<br />
spreminjajo romska <strong>na</strong>selja od znotraj.<br />
Ali to manjka <strong>na</strong> Dolenjskem?<br />
Na Dolenjskem tega ni. Tam so Romi<br />
večinoma doma, niso zaposleni, otroci<br />
poz<strong>na</strong>jo pot do šole, starši pot do trgovine<br />
in morda še do šole in do centra za<br />
socialno delo in to je to. Ne morejo spreminjati<br />
<strong>na</strong>selja od znotraj. Država tam že<br />
trideset let dela <strong>na</strong> tem, da bi od zu<strong>na</strong>j<br />
spreminjali <strong>na</strong>selje, ampak brez vključevanja<br />
Romov ne gre. Romov ne vključujejo<br />
niti v proces odločanja. Romski svetniki<br />
niso tako aktivni, kot bi si želeli, in<br />
to manjka, zato so vse predlagane spremembe,<br />
če pogledamo z zornega kota<br />
Romov, zgolj pritisk od zu<strong>na</strong>j.<br />
Stvari pa je treba pogledati še z<br />
druge strani. Večinsko prebivalstvo<br />
se <strong>na</strong> nek <strong>na</strong>čin boji romske skupnosti<br />
zaradi stereotipov in predsodkov,<br />
ki so zelo prisotni povsod, ne samo <strong>na</strong><br />
Dolenjskem. Ko predavam Romom, ki<br />
so vključeni v program osnovne šole<br />
za odrasle, jim vedno rečem, <strong>na</strong>j ne<br />
pozabijo, da so v prvi vrsti državljani<br />
Slovenije, ne Romi. Romi se <strong>na</strong>mreč<br />
počutijo kot neki tujci, ravno zaradi<br />
tega zavračanja, diskrimi<strong>na</strong>cije in to<br />
je <strong>na</strong> Dolenjskem zelo pereča tematika.<br />
Tam ni toliko dobrih primerov, kot jih<br />
poz<strong>na</strong>mo iz Prekmurja. Problem pa je<br />
tudi, da se tisti, ki bi lahko bili primer<br />
dobre prakse, ne želijo javno izpostavljati<br />
zaradi funkcije, zaradi zaposlitve,<br />
zaradi otrok, tako da je to področje že<br />
v izhodišču velik izziv.<br />
Potem so tu bivanjske razmere, ki<br />
so <strong>na</strong> Dolenjskem očitno slabše. S tem<br />
je povezano izobraževanje, zaposlovanje,<br />
dostop do zdravstvenih storitev.<br />
Kar mene zelo žalosti, je, da se tako večinskemu<br />
prebivalstvu kot še posebej<br />
Romom <strong>na</strong> Dolenjskem ne da dopovedati,<br />
zakaj ne morejo imeti elektrike in<br />
vode. Če živiš <strong>na</strong> tujem ozemlju v črni<br />
gradnji, ti niti obči<strong>na</strong>, ki bi ti želela pomagati,<br />
ne more. Ampak oni se tega ne<br />
zavedajo. Pričakujejo in želijo marsikaj<br />
od države <strong>na</strong> pladnju in to je v zadnjih<br />
letih postalo zelo očitno. Samo zato,<br />
ker so Romi, je njihova mentaliteta, da<br />
so privilegirani in iz tega <strong>na</strong>slova dobiti<br />
več kot vsi ostali. »Ja, dragi moji, žal<br />
to ne bo šlo.«<br />
Ponujate in izvajate razne delavnice<br />
v romskih <strong>na</strong>seljih, tako <strong>na</strong> Dolenjskem<br />
kot v Prekmurju. Kako vi<br />
<strong>na</strong>govorite Rome?<br />
Jaz sem zelo iskren do Romov, ko govorim<br />
z njimi. Jasno jim povem, da bodo<br />
morali začeti razmišljati drugače. Razumem<br />
jih, da živeti v takem okolju ni<br />
lahko. Ko sem bil v Novem mestu predavatelj,<br />
sem šel po malico v supermarket<br />
in videl sem Rominjo v trgovini, ki<br />
je kupovala stvari in za njo je hodil varnostnik.<br />
Meni bi se zdelo zelo strašljivo,<br />
da bi nekdo hodil za mano in gledal, ali<br />
dajem kaj v žep.<br />
Bilo mi je zelo neprijetno za tisto<br />
gospo, ampak oni so tega že vajeni in<br />
dejansko je nestrpnost do Romov toliko<br />
večja <strong>na</strong> Dolenjskem. Tudi v Prekmurju<br />
pa se dogajajo te stvari. Pred<br />
leti smo imeli celo pri Romskem akademskem<br />
klubu primer in smo tudi<br />
opozorili <strong>na</strong>nj. E<strong>na</strong> od <strong>na</strong>ših članic, ki<br />
je visoko izobraže<strong>na</strong> Rominja, profesorica,<br />
ni dobila stanovanja zaradi svojega<br />
priimka. Bilo je že vse dogovorjeno<br />
za podpis pogodbe, ko pa je povedala<br />
svoj priimek, kar <strong>na</strong>enkrat stanovanje<br />
ni bilo več <strong>na</strong> voljo, čeprav je bila zaposle<strong>na</strong>,<br />
normalno situira<strong>na</strong>.<br />
Na Dolenjskem se je nedavno v<br />
e<strong>na</strong>jstih obči<strong>na</strong>h zbiralo podpise za<br />
štiri predloge zakonov. Včasih se zdi,<br />
da se romsko skupnost izrablja za<br />
spremembo zakonov za vse, tudi za<br />
stvari, ki nimajo z Romi nobene veze.<br />
Ko je večinsko prebivalstvo slišalo, da<br />
se zbirajo podpisi proti Romom in zaradi<br />
Romov, so takoj dobili 31.500 podpisov.<br />
Že sama mentaliteta večinskega<br />
prebivalstva se mi zdi zgreše<strong>na</strong>.<br />
Koliko Romi sami<br />
prispevajo k njej?<br />
Po drugi strani pa moram biti kritičen<br />
tudi do romske skupnosti. Nič nimam<br />
proti tistim Romom, ki so prišli <strong>na</strong> politični<br />
parket, že dvajset, trideset let <strong>na</strong>zaj,<br />
nekdo je moral začeti in hvaležen sem<br />
jim za to. V Romskem akademskem klubu<br />
<strong>na</strong>s moti to, da izobraženih Romov,<br />
kot smo mi, in še marsikaterih drugih<br />
ne spustijo zraven k procesu odločanja.<br />
Še vedno so <strong>na</strong> vrhu ali pa tista vez med<br />
Romi in vlado ljudje, ki nimajo niti srednje<br />
izobrazbe, kaj šele visokošolske.<br />
Na lokalnih ravneh pa <strong>na</strong>s tako<br />
običajno zastopajo Romi brez osnovnošolske<br />
izobrazbe, ki niti ne morejo<br />
slediti razpravam v občinskem svetu,<br />
kaj šele <strong>na</strong> <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lni ravni. Na te konference<br />
in sestanke, <strong>na</strong> katerih bi lahko<br />
oddali svoj glas, niti ne hodijo, ker<br />
se Romi, ki so manj izobraženi, počutijo<br />
manjvredne v družbi izobraženih<br />
ljudi, ker ne zmorejo slediti razpravi,<br />
zato prihaja do dezinformacij.<br />
Na družabnih omrežjih se v zadnjem<br />
času med Romi širijo informacije<br />
o nekakšnem »romskem de<strong>na</strong>rju«,<br />
ki pa ne obstaja. Obstajajo občine, ki<br />
so dobile, ker imajo v občini romsko<br />
Izgubljamo generacijo<br />
izobraženih Romov, ki<br />
odhajajo v tujino, ker<br />
Slovenija ne prepoz<strong>na</strong><br />
njihovega potenciala.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
30<br />
INTERVJU<br />
Sandi Horvat (33) je novi<strong>na</strong>r, urednik, voditelj radijskih<br />
in televizijskih oddaj <strong>na</strong> RTVS, predavatelj, motivacijski<br />
govornik, ukvarja se s fotografijo, <strong>na</strong>pisal je štiri knjige.<br />
Je predsednik Romskega akademskega kluba. Njegova<br />
življenjska zgodba se je začela v povprečni romski družini<br />
brez perspektive, ki je živela pod pragom revščine.<br />
Danes je motivator, ki s svojo zgodbo priča o tem, da je<br />
sprememba tudi za Rome mogoča.<br />
skupnost, več de<strong>na</strong>rja, gre pa za ne<strong>na</strong>menska<br />
sredstva, ampak Romi si zaradi<br />
nepoz<strong>na</strong>vanja in neizobrazbe to<br />
interpretirajo kot romski de<strong>na</strong>r, ki bi<br />
moral očitno biti zanje.<br />
Vi ste predsednik Romskega<br />
akademskega kluba. Pred leti sem<br />
slišala mnenje neke učiteljice, da<br />
so prekmurski Romi <strong>na</strong> takšnem<br />
nivoju, kot so, tudi ker se je v 60.<br />
letih sistematično <strong>na</strong> lokalnem nivoju<br />
začelo delati <strong>na</strong> tem, da otroci<br />
končajo vsaj osnovno šolo. V <strong>na</strong>slednjih<br />
desetletjih so ta cilj v veliki<br />
meri dosegli. Kje smo danes s<br />
šolstvom v Prekmurju, kar se tiče<br />
Romov? Veliko vas je diplomiralo,<br />
doseglo višjo izobrazbo, konča<strong>na</strong><br />
osnov<strong>na</strong> šola je že standard … Toda<br />
<strong>na</strong> Dolenjskem je izobraževanje še<br />
vedno <strong>na</strong> zelo nizki ravni. Verjetno<br />
bo tudi tam treba <strong>na</strong>rediti nek<br />
preskok, ker brez osnovne izobrazbe<br />
tudi ne bo spremembe romske<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
Država <strong>na</strong> Dolenjskem že trideset<br />
let dela <strong>na</strong> tem, da bi od zu<strong>na</strong>j<br />
spreminjala <strong>na</strong>selje, ampak brez<br />
vključevanja Romov ne gre.<br />
družbe v prihodnjih generacijah.<br />
To je tisto – koliko je obči<strong>na</strong>, lokal<strong>na</strong><br />
skupnost pripravlje<strong>na</strong> <strong>na</strong>rediti za dejansko<br />
vključevanje romske skupnosti.<br />
Zato je bil takrat pred več kot 60 leti<br />
<strong>na</strong>rejen vrtec <strong>na</strong> Pušči. Danes govorimo<br />
v Prekmurju o skoraj 100-odstotni<br />
vključenosti otrok v predšolske programe.<br />
Tega <strong>na</strong> Dolenjskem ni. Osnov<strong>na</strong><br />
šola tudi, imamo ogromno dijakov, visokošolsko<br />
izobraženih prekmurskih<br />
Romov je veliko, znotraj akademskega<br />
kluba <strong>na</strong>s je pet, ki imamo magisterij,<br />
e<strong>na</strong> od <strong>na</strong>s celo dvojnega.<br />
O tem se praktično ne govori.<br />
Res je, ker se bolje prodajajo novice o<br />
streljanju. O dobrih primerih pa se ne<br />
govori. Vsi Romi, ki smo izobraženi,<br />
smo že zaposleni. Osebno me žalosti<br />
to, da so nekateri mlajši izobraženi<br />
Romi že toliko vključeni v družbo, da<br />
sploh ne vidijo razlik med Romi in Neromi.<br />
Nimajo motiva, da bi se pridružili<br />
<strong>na</strong>šemu društvu, da bi opozarjali <strong>na</strong><br />
izzive romske tematike, ker jih v Prekmurju<br />
ne vidijo, zato se jim to ne zdi<br />
pomembno. To je po eni strani odlično,<br />
ker smo v 15, 20 letih dosegli to, kar je<br />
bil prvotni <strong>na</strong>men, po drugi strani pa<br />
slabo, ker nimamo mladih, za<strong>na</strong>mcev,<br />
ki bi se vključevali v <strong>na</strong>še aktivnosti, in<br />
se začenja izgubljati romska kultura.<br />
Kakšno je sicer stanje glede<br />
učne uspešnosti romskih otrok<br />
v Prekmurju?<br />
Ugotovili smo, da so imeli <strong>na</strong> nekaj šolah<br />
tako imenovane romske dvojke.<br />
Romski učenci so dobili v<strong>na</strong>prej <strong>na</strong>pol<br />
rešen test, da so se vsaj tisto <strong>na</strong>učili in<br />
so jih lahko spustili v <strong>na</strong>slednji razred,<br />
da se jim ni bilo več treba ukvarjati z<br />
njimi. Na srečo smo hitro razčistili s<br />
šolo, da se tega pač ne dela. Ko je otrok<br />
enkrat, dvakrat zaostal v nekem razredu,<br />
je dobil te romske dvojke, sicer posamično,<br />
a vseeno nedopustno.<br />
Glede izobraževanja – v medijih<br />
so Romi in Neromi zelo pozorni <strong>na</strong> to,<br />
koliko de<strong>na</strong>rja se <strong>na</strong>menja Romom.<br />
Ministrstvo za izobraževanje <strong>na</strong>menja<br />
kar precej de<strong>na</strong>rja za izobraževanje<br />
Romov. Veliko de<strong>na</strong>rja gre za zaposlitev<br />
romskih pomočnikov <strong>na</strong> šolah, za<br />
potrebščine, ki jih lahko uveljavljajo,<br />
za razne minimalne projekte, ki jih izvajajo<br />
<strong>na</strong> področju izobraževanja. Letos<br />
je bilo 4,6 milijo<strong>na</strong> evrov samo <strong>na</strong><br />
Ministrstvu za izobraževanje.<br />
Na šolah je sistemsko zaposlenih<br />
40 ljudi, trenutno so sicer zaposleni<br />
kot spremljevalci gibalno oviranih in<br />
ne kot romski pomočniki, kar je seveda<br />
diskrimi<strong>na</strong>cija, in tudi to, da so zgolj v<br />
17. Plačilnem razredu, je v mojih očeh<br />
totalno ponižanje, ampak pustimo to,<br />
vesel sem, da so zaposleni, da so delo<br />
dobili ljudje, ki so se zato, da bi dobili<br />
zaposlitev, dodatno izobrazili in pridobili<br />
5. stopnjo izobrazbe, da delajo,<br />
imajo delovno rutino. Na področju izobraževanja<br />
pogrešam več tega.<br />
Kaj <strong>na</strong>jbolj pogrešate <strong>na</strong><br />
področju izobraževanja?<br />
Ogromno je projektov, a niti eden ne zagotovi<br />
po koncu šolanja tem ljudem zaposlitve,<br />
in tako gredo spet domov. To<br />
manjka Romom – delov<strong>na</strong> ruti<strong>na</strong>. Romi
INTERVJU<br />
31<br />
<strong>na</strong> Dolenjskem, nočem biti žaljiv, tisti,<br />
ki nikoli v življenju niso bili zaposleni,<br />
ne vedo, kaj je delov<strong>na</strong> ruti<strong>na</strong> in kako<br />
<strong>na</strong>j nekomu vcepiš v glavo, zakaj je dobro<br />
iti delat, če tega nikoli ni izkusil.<br />
Po drugi strani pa, koliko <strong>na</strong>ših<br />
članov, ki so izobraženi, magistri, diplomirani,<br />
je že šlo delat v tujino, ker<br />
Slovenija ni z<strong>na</strong>la prepoz<strong>na</strong>ti potenciala<br />
izobraženih Romov. Vsa leta smo<br />
bili dovolj dobri, da smo bili vključeni<br />
v razne programe, da so <strong>na</strong>redili<br />
kljukico za evropski projekt, da so<br />
Romi vključeni. <strong>Zakaj</strong> nobeden od izobraženih<br />
Romov ni zaposlen znotraj<br />
sistema? Na to vedno opozarjam. Imamo<br />
izobražene pedagoge, profesorje,<br />
zdravstvene delavce. <strong>Zakaj</strong> <strong>na</strong>s vedno<br />
kličejo, ko je treba pisati kakšne strategije,<br />
dajati predloge, če bi lahko imeli<br />
tam zaposlenega Roma? V tujini imajo<br />
tega ogromno, v Sloveniji ga še nimamo,<br />
<strong>na</strong> nobenem ministrstvu.<br />
En primer, <strong>na</strong>š Rom, ki je bil prej<br />
pomočnik vzgojitelja <strong>na</strong> Pušči v vrtcu,<br />
je magistriral iz predšolske psihologije<br />
v Izraelu in mu v Sloveniji niso mogli<br />
dati nobenega višjega delovnega mesta<br />
kot pomočnika vzgojitelja. Šel je v tujino<br />
in <strong>na</strong> Nizozemskem so ga pograbili<br />
in je programski direktor za predšolsko<br />
vzgojo romskih otrok za celo Evropo.<br />
Takšnih primerov je še več.<br />
Vedno <strong>na</strong> raznih konferencah izpostavljam,<br />
da izgubljamo generacije izobraženih<br />
Romov. Trenutno jih pet dela<br />
v Avstriji, vsi s fakultetno izobrazbo.<br />
Motivacijske delavnice imate za<br />
vse mlade in tudi za mlade Rome.<br />
Vaš cilj je, da prepričate mlade<br />
ljudi, da se vzamejo v roke in nekaj<br />
<strong>na</strong>redijo iz sebe. Čisto teoretične<br />
možnosti imajo, tako kot vsi državljani<br />
Slovenije.<br />
Vzvodi so, manjka pa motivacija. Romi<br />
ne vidijo, kakšno korist imajo oni <strong>na</strong><br />
koncu od tega. Večinoma predavam <strong>na</strong><br />
RIC Novo mesto. Imajo program osnovne<br />
šole za odrasle, za vse, ne samo za<br />
Rome. <strong>Zakaj</strong> Romi tako številčno hodijo<br />
<strong>na</strong> te programe? Ker je od njih odvis<strong>na</strong><br />
eksistenca socialne pomoči.<br />
Pred leti sem bil <strong>na</strong> eni delavnici<br />
in videl sem, da imajo raču<strong>na</strong>lniško<br />
opismenjevanje Romov, kar je super<br />
zadeva, ampak Romi niso prišli, ker<br />
ni bilo obvezno. Predlagal sem (v šali),<br />
<strong>na</strong>j dajo vlogo za socialno pomoč <strong>na</strong><br />
splet in hitro se bodo raču<strong>na</strong>lniško<br />
opismenili, ker bo od tega odvis<strong>na</strong> njihova<br />
eksistenca.<br />
Zdaj se je videlo, med korono, kako<br />
pomemb<strong>na</strong> je tehnologija. Čudi me, da<br />
nikoli nič ne z<strong>na</strong>jo <strong>na</strong>pisati <strong>na</strong> internetu,<br />
vsi pa z<strong>na</strong>jo pisati in preklinjati po<br />
Facebooku, torej so očitno raču<strong>na</strong>lniško<br />
pismeni.<br />
Zato je dobro biti <strong>na</strong> terenu, sploh<br />
<strong>na</strong> Dolenjskem, ker se lahko z njimi<br />
odkrito pogovarjam. Jaz jim zelo dobesedno<br />
povem, da mi ne bodo prodajali<br />
pravljic. Oni pa to sprejmejo, so zelo<br />
pomirjeni in iskreni, ker vedo, da mi<br />
ne morejo »bluziti«.<br />
Danes me predstavljajo kot Sandija,<br />
uspešnega novi<strong>na</strong>rja, pisatelja. Ja,<br />
danes je Sandi to, 15 let <strong>na</strong>zaj pa je bil<br />
Sandi brez izobrazbe, <strong>na</strong> socialni pomoči,<br />
brez izpita, brez avta, sredi Goričkega.<br />
Vse se da.<br />
V bistvu ste nekakšen vzornik za<br />
mlade, za <strong>na</strong>jstnike, ki vidijo, da<br />
obstaja lepše življenje.<br />
Jaz sem opomnik, da se da. Vsi mislijo,<br />
da sem živel v nekem mestu, imel vse, a<br />
ni res. Oče je imel multiplo sklerozo, ležal<br />
<strong>na</strong> postelji, z mamo sva skrbela zanj,<br />
oskrboval sem mu rane, preležanine,<br />
ker je bil nepokreten, mama je bila brezposel<strong>na</strong>.<br />
V Mlinopeku smo kupovali dva<br />
dni star kruh, da smo ga sploh imeli. Ne<br />
govorite mi, da sem bil privilegiran. Nisem<br />
živel <strong>na</strong> pragu revščine, ampak pod<br />
Njihova mentaliteta je,<br />
da so privilegirani in iz<br />
tega <strong>na</strong>slova morajo<br />
dobiti več kot vsi<br />
ostali. Ja, dragi moji,<br />
žal tako ne bo šlo.<br />
njim, a sem vseeno uspel, ker sem hotel,<br />
ker sem videl, da je izobrazba edini<br />
izhod iz tega. Zjutraj sem šel ob 5.45 <strong>na</strong><br />
avtobus, da sem lahko prišel do 7.00 v<br />
Mursko Soboto. Svetovalka <strong>na</strong> zavodu<br />
me je imela sicer res rada, a sem se ji<br />
zdel <strong>na</strong> koncu že prav tečen, ker sem ji<br />
pošiljal toliko dokazil, da iščem zaposlitev,<br />
da mi je <strong>na</strong> neki točki rekla: »Sandi,<br />
ni ti treba več pošiljati, verjamem, da si<br />
zelo aktiven iskalec zaposlitve.«<br />
Ko vprašam Rome <strong>na</strong> Dolenjskem,<br />
koliko prošenj so poslali v zadnjem letu,<br />
rečejo: »Ja, nič, saj <strong>na</strong>s itak ne bi vzeli,<br />
ker smo Romi.« Že ta percepcija je <strong>na</strong>pač<strong>na</strong>,<br />
po drugi strani pa pričakujejo<br />
vse <strong>na</strong> pladnju. Mislim, da me imajo<br />
radi zato, ker sem iskren, povem jim<br />
tako, kot je. Bil sem znotraj tega sistema,<br />
vem, kako deluje, tudi sam sem bil<br />
<strong>na</strong> nešteto razgovorih, da sem dobil eno<br />
službo, tudi sam sem bil včasih mlad in<br />
<strong>na</strong>iven. Ko sem diplomiral, sem verjel,<br />
da mi bo diploma prinesla službo, a je<br />
nisem takoj dobil. Spomnim se, da sem<br />
takrat delal v romskih <strong>na</strong>seljih in se je<br />
triletni projekt ravno končal in smo bili<br />
vsi brez službe. In me je en dečko, 6. ali<br />
7. razred, vprašal: »<strong>Zakaj</strong> ti mene prepričuješ,<br />
da moram hoditi v šolo, če si ti<br />
končal faks, a nimaš službe? Jaz bom<br />
šel delat v Avstrijo in bom šel <strong>na</strong> ljudsko<br />
univerzo in <strong>na</strong>redil tisti 8. razred, ki mi<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
32<br />
INTERVJU<br />
bo manjkal, in imel bom večjo plačo kot<br />
ti tukaj v Sloveniji s tvojo šolo.« Takrat<br />
sem ostal brez besed, danes bi mu rekel:<br />
»Super, greš vsaj delat.«<br />
Pri delodajalcih res obstaja diskrimi<strong>na</strong>cija<br />
do Romov, upravičeno ali<br />
neupravičeno, ne vem. V Avstriji<br />
te diskrimi<strong>na</strong>cije praviloma ni,<br />
pomembno jim je samo, kako delaš.<br />
Tam je bolj odprta družba, odvisno pa<br />
je spet, kam prideš. Pred leti sem bil <strong>na</strong><br />
razgovoru, ko sem že diplomiral. Nočem<br />
se hvaliti, a moj Europass se bere<br />
odlično, izkušnje, vse možno, diplomiran,<br />
govorim jezike, in potem je bilo<br />
<strong>na</strong> koncu vprašanje: »Vidim, da imate<br />
<strong>na</strong>vedeno, da razumete tudi romsko,<br />
kako pa to (glede <strong>na</strong> mojo belo kožo)?«<br />
Rekel sem, da sem tudi Rom. Aha, ok,<br />
hvala lepa in razgovor se je zaključil, v<br />
nekaj dneh sem dobil odgovor, da nisem<br />
izbran, ampak se je v zraku čutilo tisto<br />
presenečenje, da govorim romsko.<br />
Kaj bi se moralo po vašem<br />
mnenju zgoditi <strong>na</strong> državni ravni,<br />
da bi se situacija za Rome dolgoročno<br />
izboljšala?<br />
Izobražene Rome je treba zaposliti<br />
znotraj sistema. Poudarjam izobražene,<br />
ker sem tudi <strong>na</strong> svoji koži že doživel, da<br />
te večinsko prebivalstvo sploh sprejme<br />
in jemlje resno, šele ko v življenju nekaj<br />
dosežeš <strong>na</strong> kateremkoli področju. Zame<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
Rekel sem, da sem tudi<br />
Rom. Aha, ok, hvala<br />
lepa in razgovor se je<br />
zaključil, v nekaj dneh<br />
sem dobil odgovor, da<br />
nisem izbran.<br />
je bila to izobrazba, ki me je lansirala v<br />
ta krog zaupanja.<br />
Kot drugo bi moral biti večji <strong>na</strong>dzor<br />
<strong>na</strong>d sredstvi, ki iz Evrope prihajajo v<br />
Slovenijo za Rome. Res je veliko programov,<br />
ni pa nekega enovitega programa,<br />
ki bi ne samo izobraževal Rome, ampak<br />
jim po zaključenem šolanju ponudil<br />
tudi zaposlitev. Zaposlitev in izobrazba<br />
z roko v roki sta ključni. Prekmurje je za<br />
to idealen primer. Tudi <strong>na</strong> Dolenjskem<br />
so izobraženi Romi, čeprav samo s srednjo<br />
šolo, ki so zaposleni, ampak takoj<br />
ko se zaposlijo, odidejo iz romskih <strong>na</strong>selij,<br />
ne ostajajo doma, da bi lahko spreminjali<br />
<strong>na</strong>selja od znotraj. Ti dve stvari<br />
bi bili prvi nujen korak.<br />
Šele potem pride to, da bi kot v tujini<br />
imeli svojega predstavnika, poslanca<br />
v Državnem zboru, tako kot ga<br />
imajo Madžari in Italijani. Ampak ga<br />
zato, ker smo priz<strong>na</strong>ni kot etnič<strong>na</strong><br />
skupnost, ne manjši<strong>na</strong>, nimamo.<br />
Ko imaš enkrat izobrazbo in zaposlitev,<br />
posledično spreminjaš tudi<br />
svoje okolje.<br />
Na terenu je toliko programov in projektov<br />
za Rome, da so Romi sami zmedeni<br />
in ne vejo več, kdo in zakaj hodi v<br />
<strong>na</strong>selje. Zato bi res morali dobiti enovito<br />
strategijo, program, ki bi pokrival vsa<br />
področja. Vsako ministrstvo dela zase,<br />
vsaka inštitucija, ki dobi nek projekt<br />
za Rome, dela zase, zavodi delajo zase,<br />
ljudske univerze prav tako. Trenut<strong>na</strong><br />
strategija omogoča različnim institucijam,<br />
da delajo toliko različnih zadev. Ta<br />
strategija je dobila posodobitev dve leti<br />
<strong>na</strong>zaj in pri njej ni sodeloval niti en Rom<br />
in o teh zadevah odločajo ljudje, ki verjetno<br />
Roma še nikoli niso videli v živo,<br />
kaj šele bili v romskem <strong>na</strong>selju. Papir<br />
prenese zelo veliko. De<strong>na</strong>r se potem kar<br />
porazgubi in do Romov samih ga pride<br />
zelo malo.<br />
Torej vključiti izobražene Rome v<br />
oblikovanje in izvajanje rešitev?<br />
In jih zaposliti znotraj sistema, to je<br />
ključno. Odkrito bom povedal – vesel<br />
sem, da me kličejo in prosijo za pomoč,<br />
ampak to, da pomagam in svetujem,<br />
je moja dobra volja in prosti čas. Če bi<br />
bil zaposlen <strong>na</strong> Uradu za <strong>na</strong>rodnost,<br />
<strong>na</strong> Ministrstvu za izobraževanje ali bil<br />
neki svetovalec vlade za romska vprašanja,<br />
je to nekaj, kar ti omogoča delo<br />
<strong>na</strong> povsem drugem nivoju. Ko grem v<br />
Bruselj <strong>na</strong> izmenjave, razne konference,<br />
si moram zato vzeti dopust. Uradno pa<br />
<strong>na</strong> sestankovanja v Bruselj in v evropski<br />
parlament glede romskega vprašanja<br />
hodijo zgolj Neromi. Nič ni <strong>na</strong>robe<br />
s tem, ampak vzemite zraven vsaj enega<br />
Roma in ga zaposlite, <strong>na</strong>j on pripravlja<br />
predloge. Obstajamo izobraženi Romi,<br />
ki smo za to primerni. Stalno <strong>na</strong>s sicer<br />
kličejo, da hodimo predavat in svetovat,<br />
za to pa dobimo zgolj potne stroške.<br />
Vedno izpostavljam: nikoli za Rome<br />
brez Romov. Vedno z Romi za Rome. To<br />
je podobno, kot bi vi delali nek prispevek<br />
z nekim poslancem ali županom o<br />
tem, kaj bomo za Rome delali in kaj bi<br />
Romi želeli, Romov pa ne bi vprašali.<br />
Res je problem, tudi ko sem kot novi<strong>na</strong>r<br />
<strong>na</strong> terenu, Rome zelo težko dobiš<br />
pred kamero, ko vidijo kamero, rečejo:<br />
»Joj, ne me kazati in snemati.« Pa jim<br />
rečem, da če vi sami ne boste povedali,<br />
kaj si želite, kaj je <strong>na</strong>robe, kaj je treba<br />
spremeniti, ne bo nihče drug prišel v<br />
<strong>na</strong>selje. Težko je pokazati pozitivne<br />
prakse, ker moram <strong>na</strong>rediti deset dobrih<br />
zgodb, da zasenčim eno slabo. <br />
Morali bi imeti večji <strong>na</strong>dzor<br />
<strong>na</strong>d sredstvi, ki iz Evrope<br />
prihajajo v Slovenijo za Rome.<br />
De<strong>na</strong>r se porazgubi in do<br />
Romov ga pride zelo malo.
Komentar<br />
DRUŽBA<br />
33<br />
Tomo Strle/CITRUS<br />
Bratje iz Taizéja že 48 let pripravljajo<br />
Evropsko srečanje mladih. V prvi vrsti<br />
sedi novi prior Taizéjske skupnosti<br />
brat Matthew (59), ki je <strong>na</strong>sledil<br />
brata Aloisa (69).<br />
PETER MERŠE<br />
TAIZÉ LJUBLJANA<br />
Evropsko srečanje mladih:<br />
UPANJE OBSTAJA, čeprav<br />
mediji tega ne pokažejo<br />
Leto 2023 je slovenska Cerkev zaključila v velikem slogu. V sodelovanju z vsemi krščanskimi<br />
cerkvami so pod okriljem ekumenske skupnosti bratov iz Taizéja organizirali Evropsko<br />
srečanje mladih oz. Romanje zaupanja <strong>na</strong> Zemlji in večkrat <strong>na</strong>polnili ljubljanske Stožice.<br />
Slovenska povezanost s Taizéjskimi<br />
brati sega v zgodovino<br />
že več desetletij pred osamosvojitvijo<br />
in prav Ljublja<strong>na</strong> je<br />
bila tisto mesto, ki je leta 1987 gostilo<br />
zgodovinsko srečanje Vzhoda in Zahoda.<br />
Slovenci se že leta v sorazmerno<br />
velikih številkah (glede <strong>na</strong> velikost<br />
<strong>na</strong>roda) udeležujemo novoletnih taizéjskih<br />
srečanj. V aktivnih in nekdanjih<br />
romarjih je gorela velika želja, da<br />
bi gostoljubje predali <strong>na</strong>prej tudi sami.<br />
ORGANIZACIJA<br />
ENA NAJBOLJŠIH<br />
Letos smo dobili priložnost in sodeč<br />
po pogovorih z množico različnih udeležencev<br />
ter njihovih odzivih smo se<br />
več kot izkazali. Drži, da je zadnja leta<br />
udeležba nekoliko manjša, a so zato<br />
<strong>na</strong> vrsto prišla tudi manjša evropska<br />
mesta. Prihodnje leto bo srečanje gostil<br />
estonski Talinn.<br />
Še lani, ko se je izvedelo, da bo<br />
srečanje tokrat v Ljubljani, so bili<br />
nekateri skeptični, ali smo kristjani<br />
v Ljubljani ter Katoliška mladi<strong>na</strong> kot<br />
eden osrednjih partnerjev pri organizaciji<br />
projekta zmožni organizirati<br />
takšen dogodek. Nekaj časa je tudi<br />
kazalo, da se gostiteljske družine <strong>na</strong>birajo<br />
prepočasi, da bo huda težava organizacija<br />
prevoza in da se bo za novo<br />
leto zaradi prenove glavne ljubljanske<br />
železniške in avtobusne postaje zgodil<br />
prometni kolaps.<br />
Prometni kolaps se je <strong>na</strong>to zamaknil<br />
v januar, vse ostalo pa se je rešilo.<br />
Pomenljive so besede para s Poljske, za<br />
katerega je bilo to že deseto srečanje,<br />
ki sta se ga udeležila: ocenjujeta, da je<br />
bila <strong>na</strong> tokratnem srečanju organizacija<br />
<strong>na</strong>jboljša doslej.<br />
To je veljalo tako za program, ki je<br />
potekal po župnijah, kot celostno organizacijo<br />
dogodka. Ljudje so se izkazali<br />
in <strong>na</strong> široko odprli vrata svojih domov<br />
ter tako zagotovili, da so praktično vsi<br />
romarji imeli gostiteljsko družino, pri<br />
kateri so bivali. Ljubljanski potniški<br />
promet je uspešno zvozil vse romarje<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
34<br />
DRUŽBA<br />
Komentar<br />
v Stožice in <strong>na</strong>zaj, organizacijsko bi<br />
težko <strong>na</strong>šli kakšno večjo <strong>na</strong>pako, ki bi<br />
pokvarila vtis.<br />
Tukaj velja omeniti opažanje druge<br />
poljske romarke, ki ocenjuje, da imamo<br />
Slovenci ravno prav »nemške« organiziranosti,<br />
da pripravimo dober <strong>na</strong>črt,<br />
in ravno prav »slovanske« spontanosti<br />
ter zmožnosti improvizacije, da smo<br />
se zmožni hitro in dobro prilagoditi,<br />
kadar ne gre vse po planu. Veliko <strong>na</strong>vdušenje<br />
je bilo tudi <strong>na</strong>d gostoljubjem,<br />
kulturo, z<strong>na</strong>njem jezikov in predanostjo<br />
organizaciji.<br />
Priprava srečanja je povezala<br />
in prebudila tudi župnijske<br />
skupnosti, saj so bile zadolžene<br />
za pripravo dopoldanskega<br />
programa in silvestrovanja.<br />
PRILOŽNOST ZA RAST<br />
Koliko sadov bo srečanje pustilo <strong>na</strong> dolgi<br />
rok, bo pokazal šele čas, zagotovo pa<br />
lahko že danes ocenimo, da je bilo posejano<br />
dobro seme. Za pripravo srečanja so<br />
se <strong>na</strong> lokalni ravni povezovale različne<br />
skupine. Dogodku so se pridružili tudi<br />
mnogi ljudje, ki v župnijah prej niso bili<br />
posebej aktivni. Podobno velja tudi za<br />
višjo raven, kjer so morale skupaj stopiti<br />
različne cerkve in verske skupnosti.<br />
To je pomemben prvi korak in temelj za<br />
morebitno <strong>na</strong>daljnje sodelovanje.<br />
Zdaj je <strong>na</strong> vseh akterjih to, da ne ostane<br />
zgolj pri prvem koraku in da <strong>na</strong> ta<br />
temelj postavimo kaj novega – da se to<br />
sodelovanje ohrani, neguje in <strong>na</strong>daljuje.<br />
Romarji z različnih koncev Evrope<br />
so <strong>na</strong>m lahko tudi zgled, da se vprašamo<br />
o svojem odnosu do vere, do svetega.<br />
Navdihujoče je videti predvsem Poljake,<br />
Ukrajince in Beloruse, s kakšnim<br />
spoštovanjem pristopajo do svetih<br />
stvari, kot so maša, obhajilo in bogoslužni<br />
prosto, kar pokažejo z gestami,<br />
kot sta klečanje in tiši<strong>na</strong>, besedami in<br />
obleko. Čeprav kot romarji potujejo z<br />
<strong>na</strong>hrbtnikom, za molitev in festival<br />
<strong>na</strong>rodov oblečejo zlikano srajco.<br />
Pogovorne skupine, taizéjske molitve<br />
in razmišljanja <strong>na</strong>s, letos še posebej,<br />
vabijo k poslušanju in življenju v<br />
skupnosti, ne pa k vpitju in govorjenju<br />
drug mimo drugega, kar pogosto in še<br />
posebej glede družbenih in političnih<br />
tem opažamo v sodobnem svetu.<br />
K pripravi srečanja so odločilno prispevali med<strong>na</strong>rodni<br />
in slovenski prostovoljci, ki so z brati opravili ogromno<br />
organizacijskega dela.<br />
IGNORANCA MEDIJEV<br />
Opozoriti velja tudi <strong>na</strong> to, da se verjetno<br />
veči<strong>na</strong> Slovencev niti ne zaveda,<br />
kako pomemben dogodek je konec leta<br />
gostila Ljublja<strong>na</strong>. Poslanice dogodku<br />
<strong>na</strong> pot so poslali številni verski in tudi<br />
pomembni politični voditelji, od papeža<br />
Frančiška (86) do generalnega sekretarja<br />
OZN Antonia Guteresa (74) in<br />
predsednice evropske komisije Ursule<br />
von der Leyen (65).<br />
Zaradi specifike slovenske medijske<br />
krajine pa se dogodek širše javnosti<br />
ni dotaknil do takšne mere, kot bi<br />
se je lahko. Nacio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> RTV je denimo<br />
dogodku <strong>na</strong> njegov prvi dan <strong>na</strong>menila<br />
zadnje mesto v osrednji informativni<br />
oddaji TV Dnevnik, <strong>na</strong>slednje dni pa<br />
dogajanje povsem ignorirala.<br />
Kljub temu so večerne molitve v<br />
dvorani Stožice privabile tudi množico<br />
domačih udeležencev. 30. decembra,<br />
jih je bilo 8.000. Med slovenskimi<br />
kristjani je dogodek tako močno odmeval,<br />
žal pa v veliki meri zaradi medijske<br />
blokade ni dosegel širše skupnosti.<br />
Ljublja<strong>na</strong>, za razliko od nekaterih drugih<br />
gostiteljskih mest, tako s taizéjskim<br />
srečanjem ni dihala kot celota,<br />
ampak le njeno krščansko pljučno krilo,<br />
čeprav je smisel takšnega dogodka<br />
ustvarjanje skupnosti in povezovanje<br />
celotnega mesta z okolico, tako vernih,<br />
tistih manj vernih in tudi povsem<br />
nevernih.
DRUŽBA<br />
35<br />
Tomo Strle/CITRUS<br />
Dvora<strong>na</strong> je bila<br />
okraše<strong>na</strong> s<br />
panjskimi končnicami,<br />
ki so povezale<br />
slovensko tradicijo<br />
in krščansko<br />
duhovnost, saj so<br />
bile poslikane s<br />
prizori iz Jezusovega<br />
življenja.<br />
V polnih Stožicah sta zazveneli tudi nova slovenska<br />
pesem V tvoji luči vidimo luč in predelava slovenske<br />
pesmi S skupno pesmijo prosimo.<br />
Slovenski mediji so predvsem te<br />
slednje za to precej prikrajšali. Se bojijo,<br />
da bi koga utegnilo kaj <strong>na</strong>govoriti, da<br />
bi se veri približal? Ali pa so uredniki,<br />
ki določajo teme, tako zelo nerazgledani,<br />
ko gre za z vero povezane dogodke,<br />
četudi dogodke takšne magnitude? Ne<br />
glede <strong>na</strong> to, kaj je razlog, jim to nikakor<br />
ne more biti v ponos.<br />
NEVARNOST ZA<br />
EVANGELIZACIJO<br />
Po odzivih med<strong>na</strong>rodnih udeležencev<br />
lahko ocenimo, da ta »nevarnost za evangelizacijo«<br />
zagotovo obstaja. Več udeležencev<br />
je <strong>na</strong>mreč povedalo, da so začutili,<br />
da Slovenija še ima zdrave korenine,<br />
da se v družbi še čutijo prave vrednote in<br />
da še nismo podlegli vsem norostim, ki<br />
jih lahko <strong>na</strong>jdemo ponekod v tujini. Veseli<br />
jih, da so župnijske skupnosti pri <strong>na</strong>s še<br />
vedno žive, da mnogi ljudje še živijo vero.<br />
Kot pravijo, smo tudi slovenski katoličani<br />
lahko marsikomu zgled.<br />
Včasih morajo priti romarji iz tujine,<br />
da <strong>na</strong>m pomagajo, da se zavemo<br />
tega, kar imamo. Da bi le z<strong>na</strong>li to ceniti,<br />
negovati in ohraniti tudi v prihodnje<br />
ter ponesti veselo novico tudi<br />
preko cerkvenega praga.<br />
<br />
Večerno molitev so s prisotnostjo počastili tudi<br />
predsednica republike Nataša Pirc Musar (55) in<br />
predstavniki različnih krščanskih veroizpovedi, saj je<br />
srečanje v osnovi ekumensko.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
36<br />
SVET<br />
PETER MERŠE<br />
PROFIMEDIA/ IMAGO<br />
KMETJE kot milijard<strong>na</strong><br />
kolateral<strong>na</strong> škoda<br />
državnih politik<br />
Nemčija je doživela zgodovinski protest kmetov. Po vsej državi so se s traktorji<br />
odpeljali <strong>na</strong> ceste in v mesta ter ohromili promet tudi <strong>na</strong> nekaterih avtocestah.<br />
O masovnih protestih poročajo iz vse države, kmetje pa so zasedli tudi središče Berli<strong>na</strong>.<br />
Kmetje protestirajo proti <strong>na</strong>črtom<br />
oblasti, da bi <strong>na</strong> račun<br />
kmečkih subvencij in davčnih<br />
olajšav <strong>na</strong>polnili zvezni proračun<br />
za leto 2024, potem ko je njegovo<br />
sprejetje ustavilo sodišče. Nemškim<br />
kmetom so solidarnost izkazali tudi<br />
stanovski kolegi iz sosednje Avstrije in<br />
Madžarske, Nemčija pa ni edi<strong>na</strong> država,<br />
v kateri kmetje protestirajo. Pred enim<br />
mesecem so gnojnico <strong>na</strong> vladno poslopje<br />
v z<strong>na</strong>k protesta zlivali tudi francoski<br />
kmetje, obsežne proteste so imeli lani<br />
<strong>na</strong> Nizozemskem in tudi pri <strong>na</strong>s. Prav<br />
<strong>na</strong> račun kmetov <strong>na</strong>mreč, tako ugotavljajo<br />
državni svetniki, nepremišljeni<br />
okoljski ukrepi stanejo milijarde evrov.<br />
Že pred zoro so se <strong>na</strong> ulice nemških<br />
mest, cestne vpadnice in ponekod tudi <strong>na</strong><br />
avtoceste podali nemški kmetje. Zvez<strong>na</strong><br />
vlada pod vodstvom socialdemokratov<br />
in zelenih je <strong>na</strong>mreč predstavila <strong>na</strong>črt,<br />
po katerem bi odpravili vračanje trošarin<br />
kmetom za dizel, ki ga porabijo kmetijski<br />
stroji, odpravili bi tudi nekatere subvencije<br />
in davčne olajšave pri <strong>na</strong>kupu kmetijskih<br />
strojev. Pri davčnih olajšavah za<br />
<strong>na</strong>kup vozil je vlada sicer pred dnevi že<br />
popustila, vračanje trošarin pa <strong>na</strong>merava<br />
zgolj zamakniti in uvesti postopoma do<br />
polne uveljavitve v letu 2026.<br />
S tem ukrepom skuša nemška vlada<br />
privarčevati 900 milijonov evrov, tako<br />
skuša zapolniti 17-milijardno luknjo v<br />
proračunu za leto 2024, zaradi katere<br />
ga je zavrnilo nemško vrhovno sodišče.<br />
Kmetje opozarjajo, da so bili s tem ukrepom<br />
nepravično obremenjeni in da lahko<br />
mnoge kmetije ukrep pripelje do bankrota.<br />
Pri velikem delu presežne porabe,<br />
ki bi se tako fi<strong>na</strong>ncirala, pa gre prav za<br />
ukrepe proti podnebnim spremembam,<br />
ki pogosto omejuje prav kmete.<br />
PROTI »ZELENI« POLITIKI<br />
Kmetje so zablokirali vstop v več mest,<br />
protesti pa <strong>na</strong>j bi trajali ves teden ter se<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
še stopnjevali do prihodnjega ted<strong>na</strong>,<br />
ko bi lahko <strong>na</strong>jvečje gospodarstvo v<br />
Evropi povsem obstalo, saj se utegnejo<br />
kmetom pridružiti tudi nekatere druge<br />
poklicne skupine, vključno z delavci <strong>na</strong><br />
železnici, vozniki tovornjakov, ki protestirajo<br />
proti zvišanju cestnin, mli<strong>na</strong>rji,<br />
peki in mesarji.<br />
Zaradi protesta je ustavila proizvodnjo<br />
Volkswagnova tovar<strong>na</strong> v Emdnu, saj<br />
delavci niso mogli priti <strong>na</strong> delo. A kljub<br />
omejitvam je podpora javnosti kmečkim<br />
protestom izjem<strong>na</strong>. Po meritvi javnega<br />
mnenja javne televizije kar 91 % Nemcev<br />
meni, da so protesti kmetov upravičeni.<br />
Vlada, ki medtem kmetom odgovarja,<br />
»da je <strong>na</strong> koncu odgovornost<br />
vlade, da se odloči in vodi v smer, ki<br />
ni nujno po godu vsem«, pa uživa vse<br />
manjšo podporo. Pred vsemi tremi<br />
vladnimi strankami je po javnomnenjski<br />
priljubljenosti zdaj tudi že Alter<strong>na</strong>tiva<br />
za Nemčijo, ki zaseda drugo mesto<br />
<strong>na</strong> lestvicah, za prvouvrščeno opozicijsko<br />
Krščansko-demokratsko unijo.<br />
DESNI EKSTREMIZEM<br />
Vlada medtem skuša pozornost s<br />
kmečkih zahtev preusmeriti drugam.<br />
Vse stranke so obsodile kmete, ki so<br />
v četrtek gospodarskemu ministru in<br />
podpredsedniku vlade iz vrst Zelenih<br />
Robertu Habecku (54), ki se je vračal z<br />
dopusta, skušali preprečiti izkrcanje s<br />
trajekta v Schlüttsielu. Množico protestnikov,<br />
ki se je skušala vkrcati <strong>na</strong> trajekt,<br />
je od tega odvrnila policija, trajekt<br />
pa je <strong>na</strong>to odplul v drugo pristanišče.<br />
Vlad<strong>na</strong> politika opozarja, da se<br />
med protestnike mešajo tudi skrajni<br />
desničarji in da bi lahko skušali izvesti<br />
prevrat ter da protesti niso več mirni.<br />
Kmečke organizacije so se od morebitnih<br />
ekstremistov <strong>na</strong> protestih ogradile,<br />
velika veči<strong>na</strong> protestov je potekala<br />
mirno in organizirano.
SVET<br />
37<br />
91 %<br />
Nemcev meni, da so<br />
protesti upravičeni<br />
Protest kmetov 8. januarja v<br />
Berlinu. Kmetje so blokirali vstop<br />
tudi v druga nemška mesta.<br />
Kmečke organizacije so vse proteste<br />
prijavile, prebivalce Nemčije pa pozvale<br />
k razumevanju in podpori, saj brez kmetov<br />
tudi zanje ni prihodnosti. Zagotavljajo,<br />
da so kljub protestu zagotovljene<br />
evakuacijske poti, prepovedani so orožje<br />
in alkohol, <strong>na</strong> cestah so lahko le registrira<strong>na</strong><br />
vozila, vozniki pa morajo upoštevati<br />
<strong>na</strong>vodila policije in redarjev. Prav<br />
tako ne smejo postavljati ovir, ki bi lahko<br />
ogrožale varnost v cestnem prometu.<br />
Protesti v Nemčiji pa niso edini. Decembra<br />
so zaradi omejevanja uporabe fitofarmacevtskih<br />
sredstev in omejevanja<br />
obdelovanja zemlje protestirali v Franciji,<br />
kjer so kmetje vladno palačo protestno<br />
polivali z gnojnico, obsežne proteste pa<br />
so imeli lani tudi <strong>na</strong> Nizozemskem, ker<br />
se je vlada odločila zapreti tretjino tamkajšnjih<br />
kmetij, da bi zadostila določenim<br />
okoljskim ukrepom. Tudi slednje<br />
je pripomoglo k zmagi populista Geerta<br />
Wildersa (60) <strong>na</strong> nedavnih volitvah.<br />
TUDI V SLOVENIJI<br />
MILIJARDNA ŠKODA<br />
Skupni imenovalec večine protestov<br />
kmetov so nepremišljeni ukrepi, ki jih<br />
oblasti uvajajo v imenu okolja; pred tem<br />
ni imu<strong>na</strong> niti slovenska oblast. Prav <strong>na</strong><br />
posledice teh ukrepov so opozorili tudi<br />
v slovenskem Državnem svetu, v katerem<br />
je potekala seja Komisije za kmetijstvo,<br />
gozdarstvo in prehrano. Na njej<br />
so obrav<strong>na</strong>vali ekonomski vidik omejevanja<br />
zasebne lastnine <strong>na</strong> kmetijskih<br />
zemljiščih in v gozdovih.<br />
Svetniki opozarjajo, da se z mnogimi<br />
ukrepi krši ustava, ki ščiti zasebno<br />
lastnino, in zakonodaja, ki določa, da<br />
je v primeru posega vanjo ali njenega<br />
omejevanja treba dati ustrezno odškodnino,<br />
takšno, ki pokrije dejansko škodo,<br />
kar pa v Sloveniji pogosto ni praksa.<br />
Goran Živec je svetnikom predstavil<br />
izračune škode, ki so jo ali jo še utegnejo<br />
povzročiti določeni zakonski ali<br />
drugi ukrepi omejevanja obdelovanja<br />
zemlje ali urejanja gozdov. Čeprav bi<br />
predlagatelji ukrepov morali predstaviti<br />
vse posledice sprejete zakonodaje, so<br />
pogosto zapisani fi<strong>na</strong>nčni učinki zako<strong>na</strong><br />
v višini 0 evrov, medtem ko v resnici<br />
posegajo v pravice posameznikov, ki bi<br />
jim zaradi tega država morala izplačati<br />
odškodnine. Fi<strong>na</strong>nčne posledice so po<br />
njegovi oceni ustrezno ovrednotene<br />
le pri 15 % slovenskih predpisov, zato<br />
ocenjuje, da je velik del ukrepov v Sloveniji<br />
celo protiustaven.<br />
Konkretno: ustavlje<strong>na</strong>, a ne še<br />
umaknje<strong>na</strong> prepoved uporabe fitofarmacevtskih<br />
sredstev <strong>na</strong> občutljivih<br />
območjih bi samo slovenskim vinogradnikom<br />
– kar tretji<strong>na</strong> slovenskih<br />
vinogradov je <strong>na</strong> takšnih območjih –<br />
letno povzročila 25,8 milijo<strong>na</strong> evrov<br />
škode, v dvajsetih letih torej skoraj pol<br />
milijarde. Še vedno obstaja možnost,<br />
da ukrep stopi v veljavo.<br />
Omejitev paše in košnje <strong>na</strong> območjih<br />
Nature 2000 bo lastnikom zemljišč<br />
prav tako, če stopi v veljavo,<br />
ustvarila preko pol milijarde evrov<br />
škode. Uredba o varovanju gozdov<br />
skupaj z gojitvenimi <strong>na</strong>črti v gozdnih<br />
gospodarstvih, ki v delu slovenskih<br />
gozdov povsem <strong>prepoveduje</strong>jo sečnjo,<br />
povzroča 1,6 milijarde evrov gospodarske<br />
škode v 20 letih ob predpostavki,<br />
da bi ves les, ki bi ga sicer posekali,<br />
porabili za <strong>drva</strong>. Če bi šlo za kakovosten<br />
les, je škoda temu primerno višja.<br />
Sprememba bonitet zaradi spremembe<br />
katastra je ustvarila 376 milijonov<br />
evrov škode lastnikom in 240 milijonov<br />
evrov škode obči<strong>na</strong>m. Skupno<br />
zgolj štirje omenjeni ukrepi ustvarjajo<br />
preko tri milijarde evrov škode, ki jo<br />
utrpijo lastniki zemljišč in v nekaterih<br />
primerih lokal<strong>na</strong> skupnost. Ta škoda<br />
bi morala biti odškodninsko ovrednote<strong>na</strong>,<br />
a ni, opozarja Živec. Vsi omenjeni<br />
ukrepi so imeli oceno fi<strong>na</strong>nčnih posledic<br />
ukrepa ocenjeno <strong>na</strong> nič.<br />
Državni svetniki opozarjajo, da je to<br />
nesprejemljivo in da je treba začeti dosledno<br />
sprejemati ukrepe, ki bodo uravnoteženi<br />
in pravilno ocenjeni, oškodovanci<br />
pa ustrezno kompenzirani. <br />
KOMENTARJI BRALCEV<br />
Nemški kmetje so tudi zahtevali, da se<br />
neha fi<strong>na</strong>ncirati Ukraji<strong>na</strong> ter da ta »semafor<br />
vlada« odstopi.<br />
Friderik<br />
Ekofantasti se ne zavedajo, da je sodobno<br />
visokoproduktivno kmetijstvo temelj blagostanja<br />
sodobnih družb. Nekoč se je 90 % ljudi<br />
ukvarjalo s kmetijstvom in so komaj preživeli,<br />
pogosta so bila tudi obdobja lakote.<br />
rasputin<br />
Nova pomlad <strong>na</strong>rodov, končno! Diktat bedastih<br />
in samomorilskih bedakov ter kurjih<br />
tatov iz Bruslja ter Berli<strong>na</strong> se bliža koncu.<br />
Ursula, Vera in ostala izdajalska združba,<br />
čas za pakiranje kovčkov prihaja.<br />
ales<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
38<br />
DRUŽBA<br />
Bencin je v Sloveniji za slab cent cenejši kot<br />
<strong>na</strong> Hrvaškem, dizel je za 3 cente dražji.<br />
TOMAŽ KAVČIČ<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Hrvati krajšajo čakalne<br />
vrste in skrbijo<br />
za VIŠJO KUPNO MOČ<br />
Z novim letom so <strong>na</strong> Hrvaškem prenehali prikazovati cene v dveh valutah.<br />
Čeprav so evro uvedli pred letom dni, prebivalci cene še vedno preraču<strong>na</strong>vajo v kune.<br />
Obdobje bodo tako <strong>na</strong>jverjetneje podaljšali. Prihajajo pa tudi spodbudni gospodarski ukrepi.<br />
Evro je kljub vsemu cene <strong>na</strong> Hrvaškem<br />
močno podražil, a so te v nekaterih primerih<br />
še vedno nižje od <strong>na</strong>ših. Hrvaška<br />
je po drugi strani <strong>na</strong>redila kar nekaj korakov<br />
<strong>na</strong>prej v primerjavi z <strong>na</strong>mi, saj je sprejela<br />
novo davčno politiko, ki za razliko od <strong>na</strong>še davke<br />
zmanjšuje, skrajšali pa so tudi vrste čakajočih<br />
<strong>na</strong> zdravstvene preglede.<br />
16 mesecev prikazovanja cen v dveh valutah ni<br />
zadostovalo, da bi se <strong>na</strong> Hrvaškem <strong>na</strong>vadili <strong>na</strong> evro.<br />
Po raziskavi katedre za psihologijo <strong>na</strong> filozofski fakulteti<br />
v Zagrebu je konec novembra 47 % prebivalcev<br />
cene v evrih še vedno preraču<strong>na</strong>valo v kune.<br />
Zato so kljub že tako rekordno dolgemu prehodnemu<br />
roku za prehod <strong>na</strong> evro v zgodovini<br />
evrskega območja prosili vlado, <strong>na</strong>j obdobje dvojnega<br />
prikazovanja cen še podaljša, a njihov predlog<br />
ni bil sprejet.<br />
Cene je v <strong>na</strong>ši južni sosedi evro seveda pričakovano<br />
dvignil, a tudi slovenski statistični urad<br />
priz<strong>na</strong>va, da so cene oblačil <strong>na</strong> Hrvaškem za 1 %<br />
nižje od cen v Sloveniji, cene v skupini hra<strong>na</strong> in<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
ezalkoholne pijače pa so <strong>na</strong> Hrvaškem<br />
e<strong>na</strong>ke kot v Sloveniji – ne glede<br />
<strong>na</strong> to, da ima Hrvaška bruto domači<br />
proizvod »per capita« kar za 9.700<br />
USD oz. 19 % nižji od slovenskega (podatki<br />
OECD za leto 2022).<br />
Cene je sicer težko primerjati, saj<br />
je relevant<strong>na</strong> samo primerjava istih<br />
izdelkov. A že hitra preverba <strong>na</strong>jnovejšega<br />
kataloga v prodajalni Lidl za Hrvaško<br />
in Slovenijo pokaže, da je ce<strong>na</strong><br />
tako govejega mesa za juho kot orjaškega<br />
lignja <strong>na</strong> Hrvaškem za pol evra<br />
nižja od tiste pri <strong>na</strong>s. Svinjsko stegno<br />
je v aktualnem katalogu Spara Hrvaška<br />
za 1 evro cenejše od tistega v Sparu<br />
Slovenija, goveje stegno pa celo 2 evra<br />
cenejše. Pri <strong>na</strong>s pa je za nekaj centov<br />
cenejši e<strong>na</strong>k toaletni papir.<br />
Na Hrvaškem od srede, 3. januarja,<br />
veljajo tudi nove cene pogonskih goriv.<br />
Ce<strong>na</strong> 95-oktanskega benci<strong>na</strong> se je<br />
zvišala za dva centa <strong>na</strong> 1,4 evra za liter,<br />
e<strong>na</strong>ka je tudi ce<strong>na</strong> dizla. Pri <strong>na</strong>s se je<br />
gorivo ravno tako podražilo, bencin je<br />
za slab cent cenejši kot pri <strong>na</strong>ši južni<br />
sosedi, dizel pa za 3 cente dražji.<br />
Na Hrvaškem je v<br />
veljavo stopila davč<strong>na</strong><br />
reforma, katere cilj je<br />
<strong>na</strong>daljnje zvišanje plač in<br />
razbremenitev podjetnikov.<br />
DAVČNA REFORMA<br />
Poleg tega, da so cene podobne ali nižje<br />
pri <strong>na</strong>ši južni sosedi, pa se bodo Hrvatje<br />
verjetno kmalu hvalili tudi z več de<strong>na</strong>rja<br />
v žepu. Na Hrvaškem je v veljavo<br />
stopila davč<strong>na</strong> reforma, katere cilj je<br />
<strong>na</strong>daljnje zvišanje plač in razbremenitev<br />
podjetnikov.<br />
Osnov<strong>na</strong> olajšava se tako zvišuje s<br />
531 evrov <strong>na</strong> 560 evrov. Tisti, ki imajo<br />
bruto plače do 700 evrov, imajo fiksne<br />
izdatke v višini 300 evrov, tistim s plačami<br />
od 700 do <strong>130</strong>0 evrov pa se ti izdatki<br />
linearno znižujejo.<br />
DRUŽBA 39<br />
Gre torej za popolnoma drugačen<br />
pristop kot pri <strong>na</strong>s; v začetku svojega<br />
mandata je <strong>Golob</strong>ova (56) vlada ukinila<br />
davčno reformo, ki je v žepih davkoplačevalcev<br />
puščala več de<strong>na</strong>rja, katero<br />
sedaj izvaja hrvaška vlada.<br />
VRSTE V ZDRAVSTVU<br />
Hrvaška pa se lahko pohvali tudi pri<br />
zniževanju čakalnih vrst, saj jim je v<br />
pol leta uspelo čakalne dobe <strong>na</strong> diagnostične<br />
preglede v zdravstvu skrajšati za<br />
skoraj 20 odstotkov. V številnih bolnišnicah<br />
so z <strong>na</strong>menom skrajšanja čakalnih<br />
vrst odprli popoldanske in celo vikend<br />
ambulante.<br />
V Sloveniji medtem <strong>na</strong>jnovejše poročilo<br />
NIJZ o stanju čakalnih dob ugotavlja,<br />
da so se te malenkostno podaljšale.<br />
Povpreč<strong>na</strong> čakal<strong>na</strong> doba za prvi<br />
pregled pri specialistu je bila novembra<br />
za dva dneva daljša kot oktobra.<br />
Več kot polovica čakajočih je <strong>na</strong><br />
prvi pregled čakala dlje od <strong>na</strong>jvečje<br />
dopustne čakalne dobe, določene<br />
v Zakonu o pacientovih pravicah. <br />
16 mesecev prikazovanja<br />
cen v obeh valutah ni<br />
zadostovalo, da bi se <strong>na</strong><br />
Hrvaškem <strong>na</strong>vadili <strong>na</strong> evro.<br />
KOMENTARJI BRALCEV<br />
Hrvaška je še e<strong>na</strong> od vzhodnoevropskih bivših<br />
socialističnih držav, ki sedaj prehiteva<br />
Slovenijo po desni. To uspeva vsem tistim<br />
omenjenim državam, ki nimajo <strong>na</strong> oblasti<br />
bivših komunistov ali njihovih ponosnih<br />
<strong>na</strong>slednikov.<br />
Andrej Muren<br />
Pametni Čehi pa niso in ne bodo uvedli<br />
evra. Na Češkem vsako leto zabeležijo<br />
<strong>na</strong>jnižji delež revščine v celotni EU, Češka<br />
ima prav tako veliko manj obdavčene plače<br />
od Slovenije. Češka prav tako sodi med <strong>na</strong>jmanj<br />
zadolžene države <strong>na</strong> svetu. Slovenski<br />
dolg se že dolgo ne more pohvaliti, da je<br />
med nižjimi v EU.<br />
lukaab<br />
Zaradi višje kvalitete življenja v sicer od<br />
Slovenije »siromašnejši« Hrvaški (sliši se<br />
paradoksalno, a tisti, ki poz<strong>na</strong>te stvari iz<br />
prve roke, točno veste, zakaj je tam kvaliteta<br />
življenja za povprečnega zaposlenega ali<br />
upokojenca bistveno višja kot pri <strong>na</strong>s) zelo<br />
resno razmišljam o preselitvi <strong>na</strong> Hrvaško.<br />
Med mojimi z<strong>na</strong>nci in sosedi smo imeli<br />
zadnja leta pravi val selitev <strong>na</strong> Hrvaško.<br />
Ljudje so prodali stanovanja, kupili hiše po<br />
ugodnih ce<strong>na</strong>h in se preselili v obmejni pas.<br />
Ne govorim o hrvaških izseljencih, ki bi se<br />
<strong>na</strong> stara leta vračali v domovino.<br />
So<strong>na</strong>tine<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
40<br />
DRUŽBA<br />
URBAN ŠIFRAR<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Burni odmevi <strong>na</strong> blagoslavljanje<br />
HOMOSEKSUALNIH PAROV<br />
Dikasterij za <strong>na</strong>uk vere je s papeževim podpisom 18. decembra objavil<br />
deklaracijo Fiducia Supplicans (Proseče zaupanje) o pastoralnem pomenu blagoslovov,<br />
ki je z odpiranjem možnosti za blagoslove istospolnih parov sprožila burne odmeve:<br />
obširno <strong>na</strong>sprotovanje afriških ter mnogih azijskih in nekaterih evropskih škofov,<br />
spet drugi so jo močno podprli in šli v svojih dejanjih še dlje.<br />
Kaj točno je torej novega, kaj<br />
beremo v medijih in zakaj<br />
tako buren odziv? V Domovini<br />
vsebino dokumenta <strong>na</strong>tančno<br />
povzemamo, predstavljamo odzive in<br />
pogloblje<strong>na</strong> mnenja.<br />
Prefekt dikasterija – zadnjega pol<br />
leta je to kontroverzni kardi<strong>na</strong>l Victor<br />
M. Fer<strong>na</strong>ndez (61) – uvodoma pojasni,<br />
da deklaracija sledi papeževemu odgovoru<br />
<strong>na</strong> dubio dveh kardi<strong>na</strong>lov glede<br />
podobnega vprašanja. Frančišek (87) je<br />
tedaj zagotovil, da Cerkev ne spreminja<br />
<strong>na</strong>uka o zakramentu sv. zako<strong>na</strong> in da se<br />
mora izogniti vsakršnemu obredu ali<br />
zakramentalu, ki bi temu <strong>na</strong>uku lahko<br />
<strong>na</strong>sprotoval, vendar pa mora pastoral<strong>na</strong><br />
preudarnost presoditi, ali obstajajo<br />
oblike blagoslovov, ki takšnega zmotnega<br />
razumevanja ne bi pri<strong>na</strong>šale.<br />
Prav o takšnih oblikah blagoslovov<br />
za »istospolne pare in pare v iregularni<br />
situaciji« govori novi dokument.<br />
»Opogumljen s tako veliko in tolažilno<br />
resnico«, da ponižno zaupanje vernega<br />
ljudstva prejema blagoslov iz Kristusovega<br />
srca po Njegovi Cerkvi, se<br />
Dikasterij odziva <strong>na</strong> vprašanja glede<br />
tovrstnih blagoslovov ter hkrati dopolnjuje<br />
odgovor <strong>na</strong> starejšo dubio iz leta<br />
2021, ko je Dikasterij pod prejšnjim<br />
prefektom Ladario (79) jasno zatrdil,<br />
da takšnih blagoslovov ne more biti.<br />
Dalje deklaracija tri odstavke posveti<br />
zagotovilu, da katoliški <strong>na</strong>uk o zakonu<br />
ostaja e<strong>na</strong>k in da se mora Cerkev<br />
izogniti vsakršnemu obredu, ki bi temu<br />
<strong>na</strong>sprotoval ali bi lahko vodil v zmedo.<br />
POMEN BLAGOSLOVOV<br />
Vendar pa <strong>na</strong>s sveti oče »vabi, da razširimo<br />
in obogatimo pomen blagoslovov«. Ti<br />
so med <strong>na</strong>jbolj razširjenimi zakramentali<br />
in <strong>na</strong>s spodbujajo k iskanju Boga, k<br />
ljubezni in služenju Njemu. Namenjeni<br />
so lahko ljudem, krajem bogoslužja in<br />
pobožnosti, svetim podobam, krajem<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
življenja itd. S strogo liturgičnega gledišča<br />
blagoslov zahteva, da je tisto, kar<br />
je blagoslovljeno, v skladu z Božjo voljo,<br />
piše dokument. Zato je denimo zvezi, v<br />
kateri se živi spolne odnose izven zako<strong>na</strong>,<br />
nemogoče podeliti blagoslov z liturgičnim,<br />
bogoslužnim obredom.<br />
A ta vidik blagoslovov je premalo,<br />
saj <strong>na</strong>s vodi v prepričanje, da so za prejem<br />
blagoslova potrebni e<strong>na</strong>ki moralni<br />
pogoji kot za prejem zakramentov, pravi<br />
Dikasterij, ki v <strong>na</strong>daljevanju <strong>na</strong>šteje<br />
primere blagoslovov, ki jih <strong>na</strong>jdemo v<br />
Svetem pismu. Nato pojasni, kaj misli<br />
s »pastoralnim pristopom« k blagoslovom.<br />
Tisti, ki zanje prosijo, s tem pokažejo<br />
prošnjo za Božjo pomoč, odprtost<br />
transcendenci in zavedanje o svoji nezadostnosti.<br />
Izven liturgičnega okvira<br />
blagoslove <strong>na</strong>jdemo v večji spontanosti<br />
in svobodi, kot izraze ljudske<br />
pobožnosti. Čeprav ni primerno, da bi<br />
škofije uvajale uradne obrede za vse<br />
takšne zadeve, pa lahko pastoral<strong>na</strong><br />
preudarnost predlaga, da se duhovnik<br />
»pridruži molitvi tistih oseb, ki se,<br />
čeprav so v zvezi, ki se nikakor ne more<br />
primerjati zakonu, želijo zaupati Gospodu<br />
in Njegovemu usmiljenju«.<br />
S takšnim razumevanjem se odpre<br />
možnost blagoslovov istospolnih parov<br />
in parov v iregularnih situacijah,<br />
ki ne zahtevajo legitimacije, potrditve<br />
svojega statusa, ampak »prosijo, da bi<br />
vse, kar je resnično, dobro in človeško<br />
veljavno v njihovem življenju in odnosih,<br />
obogatila, ozdravila in povzdignila<br />
<strong>na</strong>vzočnost Svetega Duha«. Deklaracija<br />
znova opozori, da teh blagoslovov nikakor<br />
ne gre mešati s čimerkoli uradnim<br />
ali »obrednim«, ampak mora ostati pri<br />
»spontanosti« in »preprostih gestah«.<br />
Ne sme se torej uvajati obreda za<br />
takšne pare, hkrati pa se tudi ne sme<br />
preprečiti bližine Cerkve ljudem v<br />
vsakršnih situacijah, ki iščejo Božjo<br />
pomoč preko preprostega blagoslova.<br />
Papež Frančišek (87) je poudaril, da Cerkev<br />
ne spreminja <strong>na</strong>uka o zakonu, vendar mora<br />
s pastoralno preudarnostjo presoditi, ali obstajajo<br />
oblike blagoslovov, ki ne bi v<strong>na</strong>šale<br />
zmede v njeno učenje.
DRUŽBA<br />
41<br />
»V kratki molitvi pred tem spontanim<br />
blagoslovom lahko duhovnik za posameznike<br />
prosi miru, zdravja, duha<br />
potrpežljivosti, dialoga in medsebojne<br />
pomoči, pa tudi Božje luči in moči, da bi<br />
lahko v celoti izpolnili njegovo voljo.«<br />
Tak blagoslov nikdar ne sme biti<br />
povezan s civilno poroko ali opravljen<br />
z oblačili, gestami ali besedami, ki spadajo<br />
k poroki. Svoje mesto ima lahko<br />
denimo »v kontekstu obiska svetišča,<br />
srečanja z duhovnikom, molitve v skupini<br />
ali romanja«.<br />
Tak blagoslov nikdar<br />
ne sme biti povezan<br />
s civilno poroko ali<br />
opravljen z oblačili,<br />
gestami ali besedami,<br />
ki spadajo k poroki.<br />
ODZIV MEDIJEV<br />
Svetovni mediji so v dokumentu precej<br />
enotno prepoz<strong>na</strong>li »prelomno odločitev<br />
Vatika<strong>na</strong>, ki je prižgal zeleno luč<br />
za blagoslov istospolnih parov«, kot<br />
je svoj članek denimo <strong>na</strong>slovil portal<br />
RTVS. Še bolj je medijsko krajino<br />
razburil New York Times, ki je objavil<br />
članek o verjetno enem prvih legalnih<br />
blagoslovov istospolnih parov v Cerkvi<br />
– že dan po novem dokumentu. Z medijsko<br />
odlično pokritim blagoslovom je<br />
»pisal zgodovino« kontroverzni in progresivni<br />
ameriški jezuit James Martin<br />
(63). Prejel ga je par moških, ki sta civilno<br />
poroče<strong>na</strong>, Martin pa <strong>na</strong>j bi jima<br />
blagoslov celo sam predlagal, kar sicer<br />
deklaracija <strong>prepoveduje</strong>.<br />
ODZIV ŠKOFOV<br />
Odziv škofov in škofovskih konferenc<br />
po svetu je bil izjemno raznolik. Novost<br />
so pozdravili predstavniki nemške<br />
Sinodalne poti, podobno so storili<br />
belgijski škofje, ki tudi sicer kličejo po<br />
spremembah <strong>na</strong>uka Cerkve o spolnosti.<br />
Lani so škofje iz Flandrije celo izdali<br />
liturgično besedilo za blagoslove<br />
istospolnih zvez, kar deklaracija jasno<br />
<strong>prepoveduje</strong>, vendar se Vatikan <strong>na</strong> prestopek<br />
ni konkretno odzval. Salzburški<br />
<strong>na</strong>dškof je pomen dokumenta prepoz<strong>na</strong>l<br />
v tem, da »zdaj nihče ne more več<br />
reči ne« blagoslovu istospolnega para.<br />
Ameriška škofovska konferenca je<br />
v kratkem odzivu poudarila nespremenjen<br />
<strong>na</strong>uk o zakonu, česa konkretnejšega<br />
pa ni zapisala. Najburnejši odziv<br />
prihaja iz Afrike, kjer so škofovske<br />
konference – ne sicer vse, veči<strong>na</strong> pa –<br />
e<strong>na</strong> za drugo izjavile, da kakršnihkoli<br />
blagoslovov istospolnih parov v svojih<br />
škofijah ne bodo dovolile, da med verniki<br />
ne bi prišlo do zmede.<br />
Poljska škofovska konferenca je zapisala,<br />
da se je pri takšnih blagoslovih<br />
»praktično nemogoče izogniti zmedi<br />
in škandalu« in da je spolnost izven<br />
zako<strong>na</strong> vedno <strong>na</strong>sprot<strong>na</strong> Božji volji,<br />
zato ljudje v takšnih zvezah ne morejo<br />
prejeti blagoslova. V njihovih škofijah<br />
to torej ne pride v poštev, so pa odprti<br />
za blagoslavljanje posameznikov z<br />
istospolnimi <strong>na</strong>gnjenji, če živijo v popolni<br />
abstinenci od spolnih aktivnosti.<br />
Podobno so dejali madžarski škofje,<br />
medtem ko je vodja Ukrajinske grkokatoliške<br />
cerkve dejal, da se deklaracija<br />
<strong>na</strong><strong>na</strong>ša le <strong>na</strong> latinsko Cerkev in tako za<br />
grkokatolike v Ukrajini nima veljave.<br />
Preostale škofovske konference so<br />
v večini poudarile nespremenjeno doktrino,<br />
zavajanje sekularnih medijev in<br />
pastoralni vidik Frančiškovega učenja.<br />
Kot je razbrati z obširnega sez<strong>na</strong>ma, ki<br />
so ga pripravili pri portalu The Pillar, je<br />
Slovenija e<strong>na</strong> redkih držav, v katerih se<br />
<strong>na</strong> deklaracijo (kljub <strong>na</strong>šemu poizvedovanju)<br />
ni odzval še noben škof, prav<br />
tako ne Slovenska škofovska konferenca,<br />
ki <strong>na</strong>j bi izjavo sicer pripravljala.<br />
Med slovensko duhovščino je zaokrožil<br />
dopis mladega duhovnika, ki je<br />
opozoril <strong>na</strong> »bolečo nejasnost in razdor<br />
med laiki, duhovniki in škofi«, ki<br />
ju povzroča novi dokument in pri tem<br />
sledi številnim prejšnjim v tem pontifikatu.<br />
Ker ugotavlja, da si ne moremo<br />
več zatiskati oči pred dvoličnostjo,<br />
ko papež hkrati deklarativno zagovarja<br />
pravoverno doktrino, omogoča<br />
pa nepravoverno prakso, duhovnik<br />
poziva kardi<strong>na</strong>la Rodeta (89), <strong>na</strong>j se s<br />
podobno mislečimi kardi<strong>na</strong>li opredeli<br />
proti deklaraciji, <strong>na</strong>dškofa Zoreta (65),<br />
<strong>na</strong>j »kot odločen pastir potrdi pravi<br />
<strong>na</strong>uk Cerkve, javno odkloni omenjeno<br />
deklaracijo in svojim duhovnikom<br />
prepove njeno uresničevanje«, ter sobrate<br />
duhovnike, <strong>na</strong>j ne pristajajo <strong>na</strong><br />
poceni upravičevanje problematičnih<br />
odločitev papeža in molijo za njegovo<br />
spreobrnjenje. Duhovnikov dopis <strong>na</strong>j<br />
bi prejel nekaj negativnih, precej več<br />
pa pozitivnih odzivov.<br />
MÜLLER: PRESKOK V NAUKU<br />
Med poglobljenimi a<strong>na</strong>lizami dokumenta<br />
velja omeniti esej kardi<strong>na</strong>la Gerharda<br />
L. Müllerja (76), nekdanjega pre-<br />
ODZIV ŠKOFA TURNŠKA<br />
Prejeli smo besedilo <strong>na</strong>dškofa Marja<strong>na</strong><br />
Turnška (68) »v pomoč duhovnikom<br />
in pastoralnim delavcem pri<br />
razumevanju novega dokumenta«.<br />
Poleg povzetka deklaracije je Turnšek<br />
zapisal, da iz dokumenta veje velika<br />
skrb Cerkve za tiste, ki so v neregularnih<br />
situacijah življenja, hkrati<br />
pa skrb, da pastoralno delovanje ne<br />
bi zameglilo Kristusovega <strong>na</strong>uka glede<br />
<strong>na</strong>ravnega zako<strong>na</strong> in zakramenta<br />
svetega zako<strong>na</strong>. Dodal je, da dokument<br />
ni popoln in se ne dotika vseh<br />
mogočih vidikov, zato <strong>na</strong>s želi spodbuditi<br />
k pravočasnemu pogovoru o<br />
vprašanjih. »Rešitev za vse je samo v<br />
Kristusu po Cerkvi, zato smo dolžni<br />
do konca zastaviti svoje sposobnosti<br />
in življenja, da se bo lahko uresničila<br />
Božja volja, ki je odrešenje vseh.«<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
42<br />
DRUŽBA<br />
fekta Dikasterija za <strong>na</strong>uk vere. Müller<br />
<strong>na</strong>jprej opozori, da se dokument, ki ni<br />
bil obrav<strong>na</strong>van ali potrjen s strani Generalne<br />
skupščine kardi<strong>na</strong>lov in škofov<br />
tega dikasterija, zaveda, da je »hipoteza<br />
(ali <strong>na</strong>uk?), ki jo predlaga, nova in osnova<strong>na</strong><br />
predvsem <strong>na</strong> pastoralnem učenju<br />
papeža Frančiška«.<br />
Kot <strong>na</strong>daljuje, katoliška vera uči,<br />
da škofje in papež lahko postavijo določene<br />
pastoralne poudarke in povezujejo<br />
resnico razodetja z aktualnimi<br />
izzivi, vendar inovacije ne morejo iti<br />
preko tega, kar <strong>na</strong>m je bilo razodeto.<br />
V tekstih Svetega pisma, cerkvenih<br />
očetov in učiteljev ali predhodnih dokumentov<br />
ni ničesar, kar bi podpiralo<br />
sklepe deklaracije. Pri njej ne gre za razvoj,<br />
ampak za preskok v <strong>na</strong>uku, pravi<br />
kardi<strong>na</strong>l. O razvoju <strong>na</strong>mreč lahko govorimo<br />
le, če je nova razlaga vsaj implicitno<br />
vsebova<strong>na</strong> v razodetju in ne <strong>na</strong>sprotuje<br />
dogmatskim definicijam; do<br />
nje mora priti postopoma, medtem ko<br />
je novost v Fiducia Supplicans ravno<br />
obrat<strong>na</strong> zadnji izjavi <strong>na</strong> to temo iz leta<br />
2021. Kako se torej Fiducia Supplicans<br />
izogne kontradiktornosti?<br />
To stori z »origi<strong>na</strong>lno rešitvijo«: širitvijo<br />
pome<strong>na</strong> blagoslovov, uvajanjem<br />
novega koncepta blagoslova, ki presega<br />
zakramentalnega. Tak koncept, ki ni vezan<br />
<strong>na</strong> zakramente in ne zahteva e<strong>na</strong>kih<br />
pogojev, v resnici že obstaja, vendar le za<br />
»stvari, kraje ali razmere, ki ne <strong>na</strong>sprotujejo<br />
zakonu ali duhu evangelija«. Fiducia<br />
Supplicans zato uvaja novo razporeditev,<br />
ki predvideva tri vrste blagoslovov:<br />
1.) tiste, ki so povezani z zakramentom<br />
in prosijo, da je oseba v primernem stanju<br />
za prejem zakramentov ali da bi dobila<br />
moč, da se odvrne od greha, 2.) tiste,<br />
ki so vsebovani v Rimskem ritualu in so<br />
lahko <strong>na</strong>menjeni osebam, čeprav živijo<br />
v grehu, vendar ne »stvarem, krajem ali<br />
razmeram, ki <strong>na</strong>sprotujejo zakonu ali<br />
duhu evangelija (lahko je denimo blagoslovlje<strong>na</strong><br />
že<strong>na</strong>, ki je imela splav, ne pa<br />
tudi klinika za splave) in 3.) pastoralne<br />
blagoslove brez obreda, ki nimajo omejitev<br />
iz prejšnje točke.<br />
Zadnja vrsta je novost in <strong>na</strong>j bi izhajala<br />
iz ljudske pobožnosti. Müller<br />
opozarja, da je nevarno izumljati nove<br />
izraze, ki se ne skladajo s tradicio<strong>na</strong>lno<br />
uporabo jezika; blagoslova ne moremo<br />
po želji redefinirati, tako da se sklada s<br />
subjektivnim <strong>na</strong>menom, ki je <strong>na</strong>sproten<br />
njegovi <strong>na</strong>ravi. Poleg tega uveljavljeni<br />
blagoslovi pod drugo točko že<br />
vsebujejo možnost spontanosti in so<br />
prilagojeni ljudski pobožnosti, zato se<br />
Kardi<strong>na</strong>l Gerhard L. Müller (76), nekdanji<br />
prefekt Dikasterija za <strong>na</strong>uk vere, opozarja,<br />
da nova oblika blagoslova pomeni preskok<br />
v <strong>na</strong>uku.<br />
zdi, da so novi »pastoralni« blagoslovi<br />
ustvarjeni »ad hoc«, posebej za blagoslavljanje<br />
situacij, ki so <strong>na</strong>sprotne zakonu<br />
ali duhu evangelija.<br />
Z blagoslovom para se nujno blagoslovi<br />
tudi (grešno) zvezo teh oseb,<br />
ta pa ju ne more pripeljati bliže Bogu,<br />
piše. »Ta ›pastoralni‹ blagoslov ne bi bil<br />
niti pastoralen niti blagoslov. Res je, da<br />
je kardi<strong>na</strong>l Fer<strong>na</strong>ndez dejal, da ni blagoslovlje<strong>na</strong><br />
zveza, ampak par. Ampak<br />
to pomeni izprazniti besedo njenega<br />
pome<strong>na</strong>, saj je tisto, kar opredeljuje par<br />
kot par, ravno to, da sta v zvezi.«<br />
Nekdanji prefekt opredeli še več pomislekov,<br />
<strong>na</strong>to pa ugotovi, da lahko glede<br />
<strong>na</strong> enotnost dejanj in besed v krščanski<br />
veri sprejmemo, da je takšne zveze,<br />
celo <strong>na</strong> pastoralen <strong>na</strong>čin, dobro blagosloviti,<br />
če verjamemo, da niso objektivno<br />
<strong>na</strong>sprotne Božji postavi. Dokler papež<br />
Frančišek uči, da so ji istospolne zveze<br />
torej vedno <strong>na</strong>sprotne, implicitno potrjuje,<br />
da jih ne moremo blagoslavljati.<br />
»Učenje v Fiducia Supplicans je torej<br />
protislovno samo po sebi in tako zahteva<br />
<strong>na</strong>daljnje pojasnitve.«<br />
Ali torej duhovnik po mnenju Müllerja<br />
lahko opravlja takšne blagoslove?<br />
Po učenju deklaracije <strong>na</strong>j bi to lahko<br />
storil »neliturgično«, »neuradno«,<br />
»pastoralno«. A to bi pomenilo, da ne<br />
bi deloval v imenu Kristusa in Cerkve,<br />
deloval bi celo kot nekdo, ki je zavrnil<br />
Kristusa. Zagrešil bi »bogoskrunsko<br />
in bogokletno dejanje v <strong>na</strong>sprotju s<br />
Stvarnikovo voljo«.<br />
Vatikan po burnem odzivu vernikov<br />
ni objavil kakega dodatnega pojasnila,<br />
za The Pillar pa je v krajšem<br />
intervjuju spregovoril prefekt Dikasterija,<br />
kardi<strong>na</strong>l Fer<strong>na</strong>ndez. Poudaril je<br />
nespremenjen <strong>na</strong>uk Cerkve, okrcal<br />
škofe, ki so šli predaleč in uvedli obrede<br />
za takšne blagoslove, in tudi tiste,<br />
ki so svojim duhovnikom popolnoma<br />
zavrnili možnost zanje. Dejal je, da<br />
takš<strong>na</strong> deklaracija za uveljavitev in<br />
interpretacijo vedno zahteva čas. Znova<br />
je tudi zatrdil, da se ne blagoslavlja<br />
zveze, ampak par.<br />
<br />
Komentar avtorja<br />
PAR, KI ŽELI POTRDITEV, DA NJEGOVA ZVEZA<br />
NI GREŠNA – TAKŠNA POTRDITEV BI BILA LAŽ<br />
Če pustimo ob strani sicer ključ<strong>na</strong><br />
teološka vprašanja, lahko pomislimo <strong>na</strong><br />
to, kako bodo blagoslovi istospolnih parov<br />
in parov v iregularni situaciji konkretno<br />
videti ter kakšen vpliv bodo imeli <strong>na</strong><br />
rešenje blagoslovljenih duš. Jasno je, da<br />
homoseksualec, ki skuša živeti v skladu<br />
z Božjo voljo in torej s tem, kar je dobro<br />
zanj, ne bo prišel prosit za blagoslov s<br />
partnerjem, ki mu bržkone predstavlja<br />
skušnjavo, ampak bo šel čim dlje od grešne<br />
priložnosti. Težko si je torej zamisliti<br />
par, ki bi želel živeti čisto in bi zato prišel<br />
WIKIPEDIA<br />
po blagoslov, po milost, ki bi mu pri tem<br />
pomagala. Predstavljam pa si, da po blagoslov<br />
pride par, ki želi Božjo milost, kljub<br />
temu da živi v grehu in da noče ali pa ne<br />
verjame, da lahko živi brez njega. Par, ki<br />
želi potrditev, da njegova zveza ni greš<strong>na</strong>.<br />
Takš<strong>na</strong> potrditev pa bi bila laž in torej pogub<strong>na</strong><br />
za duše. Poleg tega, da je v času<br />
vsesplošne »sinodalnosti« deklaracija<br />
povzročila še bistveno globljo razdeljenost<br />
v Katoliški cerkvi, si je tudi dobro za<br />
rešenje posameznih duš, ki jih deklaracija<br />
<strong>na</strong>slavlja, zelo težko zamisliti.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
Kolum<strong>na</strong><br />
ŽIGA TURK,<br />
ČAS/OPIS<br />
KLEMEN LAJEVEC/<br />
DOMOVINA<br />
ChatGPT o<br />
LOGARJU in JANŠI<br />
ČAS/OPIS<br />
Anže Logar je imel intervju v Delu. Dal sem ga prebrati umetni inteligenci in ji potem<br />
zastavil nekaj vprašanj, ker se sam pisanju o ljudeh izogibam.<br />
43<br />
SNajprej sem ChatGPT prosil za<br />
povzetek intervjuja z Anžetom<br />
Logarjem v Delu. Umet<strong>na</strong> inteligenca<br />
mi je odgovorila: »Anže<br />
Logar, poslanec Slovenske demokratske<br />
stranke (SDS), razpravlja o svoji politični<br />
prihodnosti in odnosu do stranke.<br />
Poudarja, da trenutno ne razmišlja o<br />
ustanovitvi lastne stranke in <strong>na</strong>merava<br />
ostati zvest svojemu sedanji političnemu<br />
delovanju. Kljub temu ne izključuje<br />
možnosti sprememb v prihodnosti.<br />
Logar izraža zavezanost politikam,<br />
ki jih je zastopal med predsedniško<br />
kampanjo, in poudarja svojo željo po<br />
<strong>na</strong>daljevanju dela v okviru SDS. Poudarja<br />
tudi svoje desnosredinske politične<br />
poglede in vizijo socialno ter gospodarsko<br />
uspešne Slovenije.<br />
V intervjuju Logar komentira svoje<br />
mnenje o trenutni politični situaciji<br />
v Sloveniji, vključno s svojimi pogledi<br />
<strong>na</strong> delovanje vlade Roberta <strong>Golob</strong>a.<br />
Omenja tudi svoj projekt Platforma<br />
sodelovanja, ki je <strong>na</strong>menjen pripravi<br />
programa za prihodnost Slovenije, in<br />
razpravlja o vplivu te platforme <strong>na</strong> prihajajoče<br />
evropske volitve.<br />
Logar kritizira trenutno vlado za<br />
nekatere njene odločitve in izraža<br />
dvom o možnosti njenega uspeha v<br />
pridobivanju javnomnenjske podpore.<br />
Omenja tudi možnost političnih<br />
sprememb <strong>na</strong> vodstvenih položajih v<br />
Sloveniji, a meni, da je malo verjetno,<br />
da bi se sam ponudil za mandatarja v<br />
primeru političnih pretresov.<br />
Na splošno intervju prikazuje Logarjevo<br />
razmišljanje o svoji trenutni<br />
politični poziciji, odnosu do svoje<br />
stranke in pogledih <strong>na</strong> trenutno politično<br />
klimo v Sloveniji.«<br />
Iz Logarjevih (47) besed je razvidno, da<br />
ima politične ambicije, vendar ne izraža<br />
neposredne želje ali <strong>na</strong>mere, da bi prevzel<br />
vodenje stranke SDS.<br />
VODENJE STRANKE SDS<br />
Prvo vprašanje: »Ali je v tem intervju<br />
Logarja razumeti, da bi rad prevzel vodenje<br />
stranke SDS? Odgovor utemelji.«<br />
Odgovor: »Iz intervjuja ni mogoče<br />
jasno sklepati, da bi Anže Logar želel<br />
prevzeti vodenje stranke SDS. Logar<br />
v intervjuju izraža zavezanost svojim<br />
trenutnim političnim vlogam in ciljem,<br />
hkrati pa poudarja svojo zvestobo idejam,<br />
ki jih je zastopal med predsedniško<br />
kampanjo. Kljub temu ne izključuje<br />
možnosti sprememb v prihodnosti.<br />
Ko je vprašan o možnosti prevzema<br />
vodenja stranke SDS, Logar odgovarja, da<br />
ne verjame v sovražni prevzem tako utrjene<br />
stranke, kot je SDS. Iz njegovih besed<br />
je razvidno, da ima politične ambicije,<br />
vendar ne izraža neposredne želje ali <strong>na</strong>mere,<br />
da bi prevzel vodenje stranke. Namesto<br />
tega <strong>na</strong>kazuje, da bi razmislil o tej<br />
možnosti, če bi bil tak dogovor dosežen.<br />
Njegova osredotočenost <strong>na</strong> trenutno<br />
politično delovanje in projekte, kot<br />
je Platforma sodelovanja, ter njegova<br />
izjava, da trenutno ne razmišlja o ustanovitvi<br />
lastne stranke, kažejo, da je<br />
bolj osredotočen <strong>na</strong> trenutne politične<br />
aktivnosti in morda išče druge <strong>na</strong>čine<br />
vplivanja <strong>na</strong> politično sceno, ne nujno<br />
preko vodenja stranke SDS.«<br />
SOVRAŽNI PREVZEM<br />
Drugo vprašanje: »Bi torej SDS prevzel,<br />
če bi šlo brez sovražnega prevzema?«<br />
»Na podlagi izjav Anžeta Logarja v<br />
intervjuju se zdi, da bi bil odprt za možnost<br />
prevzema vodenja stranke SDS, če<br />
bi se ta priložnost pojavila brez potrebe<br />
po sovražnem prevzemu. Ko je vprašan o<br />
možnosti prevzema vodenja stranke, izraža,<br />
da ne verjame v sovražni prevzem,<br />
a dodaja, da ima politične ambicije in bi<br />
z veseljem razmislil o prevzemu vodenja<br />
stranke, če bi bil tak dogovor dosežen.<br />
Ta izjava kaže <strong>na</strong> njegovo pripravljenost<br />
razmisliti o vodenju stranke,<br />
če bi se pojavila priložnost, ki bi bila v<br />
skladu z njegovimi <strong>na</strong>čeli in bi se odvila<br />
brez konfliktnega pristopa. Vendar<br />
pa to ni neposred<strong>na</strong> izjava o <strong>na</strong>meri<br />
ali odločeni želji prevzeti vodenje SDS,<br />
temveč bolj odprtost do možnosti pod<br />
določenimi pogoji.«<br />
POLITIČNI ANALITIKI<br />
Kaj sploh ostane mesenim političnim<br />
a<strong>na</strong>litikom? No, da pišejo besedila, ki jih<br />
umet<strong>na</strong> inteligenca potem preobrača.<br />
Vsi odgovori so prepisani brez <strong>na</strong>jmanjših<br />
popravkov.<br />
<br />
Komentar Žige Turka je bil prvotno<br />
objavljen <strong>na</strong> spletnem Čas/opisu:<br />
https://casopis.zturk.com<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
44<br />
ŠOLA<br />
MATEJA PERŠOLJA<br />
SHUTTERSTOCK<br />
POGLED UČITELJICE:<br />
Zaupanje <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong>dzora<br />
Strah je čustvo, ki ima lahko močan vpliv <strong>na</strong> <strong>na</strong>še rav<strong>na</strong>nje in odločitve.<br />
Ko v pričakovanju česa hudega in neprijetnega strah sproži obrambni mehanizem,<br />
skorajda ni več prostora za učenje, ustvarjanje in osebno rast. Verjetno ima vsak<br />
od <strong>na</strong>s izkušnjo, ko v šoli ni mogel izraziti svojega z<strong>na</strong>nja. A ta strah zbledi in vidim<br />
ga kot izkušnjo, ki mi je pomagala <strong>na</strong>predovati v življenju.<br />
Kolum<strong>na</strong><br />
Učitelji se bojijo inšpekcij,<br />
staršev, ponekod tudi<br />
vodstev šol in celo kolegov.<br />
Strah jih je lastnih <strong>na</strong>pak,<br />
ki bi jih lahko postavile v neugoden<br />
položaj. Izražajo bojazen nemoči ob<br />
agresivnih otrocih in mladostnikih ter<br />
njihovih (preveč) zaščitniških starših.<br />
Celotno dogajanje lahko privede do izgube<br />
<strong>na</strong>dzora <strong>na</strong>d učnim procesom in<br />
do prevlade enega vidika (prava) <strong>na</strong>d<br />
vsemi drugimi (avtonomijo učitelja,<br />
poučevanjem, odnosi).<br />
Učitelji, obremenjeni s časovnimi<br />
omejitvami in zu<strong>na</strong>njim <strong>na</strong>dzorom,<br />
hitijo in se osredotočajo <strong>na</strong> uresničevanje<br />
učnega <strong>na</strong>črta. Poskrbijo, da otroci<br />
snov zapišejo v zvezek in izpolnijo<br />
delovni zvezek. Če ni zapisov v (delovnem)<br />
zvezku, imajo starši občutek, da<br />
se otroci niso učili, da učitelj ni opravil<br />
svojega dela in jim ni razložil učne<br />
snovi. Tako oboji – učitelji in starši –<br />
stopnjujejo zu<strong>na</strong>nji <strong>na</strong>dzor, ki pa učitelja<br />
vodi proč od učenca.<br />
STORILNOSTNO VEDENJE<br />
Nekateri starši <strong>na</strong> roditeljskih sestankih<br />
povedo, da od učitelja pričakujejo<br />
(storilnostno) vedenje – razlago, domače<br />
<strong>na</strong>loge, delovne liste in v celoti<br />
uresničen učni <strong>na</strong>črt (k temu jih <strong>na</strong>vaja<br />
točkovni sistem <strong>na</strong>predovanja mladostnikov<br />
v srednjo šolo). Toda njihovi<br />
mladostniki sočasno povedo, da taka<br />
oblika učenja, ki od aktivacije vključuje<br />
zlasti poslušanje in pisanje, ne deluje.<br />
Sedanja prevladujoča oblika poučevanja<br />
zanje nima učinka. Želijo si aktivnih<br />
oblik učenja, pri kateri sami spoz<strong>na</strong>vajo<br />
snov, odkrivajo probleme, jih preizkušajo,<br />
delajo v skupi<strong>na</strong>h in se učijo drug<br />
od drugega. Želijo si učenja za življenje<br />
in ne reproduciranja z<strong>na</strong>nja za točke. A<br />
taka oblika učenja terja čas.<br />
Učitelji so v nenehnem precepu<br />
med storilnostnim predelovanjem<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
učnega <strong>na</strong>črta, administrativnim<br />
dokazovanjem opravljenega dela in<br />
otrokom/mladostnikom, ki od njega<br />
pričakuje vodenje, pomoč in učenje,<br />
ki ga bo podprlo v razvoju. Bolj kot se<br />
učitelj ukvarja s papirji, manj se dejansko<br />
posveča otroku/mladostniku.<br />
Ko je osredotočen <strong>na</strong> izpolnjevanje<br />
ukazov (!), <strong>na</strong>vodil, upoštevanje pravilnikov<br />
in pravnih groženj, pozablja<br />
<strong>na</strong> vzgojni vidik šole. Vsi skupaj, starši<br />
in učitelji, vzgajamo brezbrižne posameznike,<br />
ki oblikujejo storilnostno<br />
<strong>na</strong>rav<strong>na</strong>no družbo. Brez empatije in
ŠOLA<br />
45<br />
posluha za skupnost. Kakšen zgled<br />
smo jim? Jim res lahko očitamo »drugačnost«<br />
generacije?<br />
Med<strong>na</strong>rodne raziskave opozarjajo<br />
<strong>na</strong> zaskrbljujoč odnos učencev in mladih<br />
do učenja in šole. Opazno je povečanje<br />
stresa med učitelji, ki zato zapuščajo<br />
poklic. To bi <strong>na</strong>s moralo skrbeti<br />
bolj od merjenja z<strong>na</strong>nja. Z<strong>na</strong>nje lahko<br />
kadarkoli <strong>na</strong>dok<strong>na</strong>dimo, veščin sodelovanja,<br />
iz<strong>na</strong>jdljivosti, odpornosti,<br />
razmišljanja in dogovarjanja pa se pri<br />
petdesetih letih ne moreš priučiti.<br />
NEZADOVOLJSTVO<br />
IN IZČRPANOST<br />
V družbi, ki je <strong>na</strong>rav<strong>na</strong><strong>na</strong> <strong>na</strong> storilnost,<br />
se povečujejo nezadovoljstvo in vzgojne<br />
težave. Povečuje se občutek fizične in<br />
psihične izčrpanosti. Ob pomanjkanju<br />
Namesto <strong>na</strong>dzora – zaupanje,<br />
<strong>na</strong>mesto izključevanja –<br />
vključevanje in <strong>na</strong>mesto<br />
kritiziranja – prispevanje.<br />
vizije, vodenja, občutka skupnosti in<br />
organiziranosti vajeti prevzame apatičnost<br />
(nemotiviranost, vdanost v usodo).<br />
In to ne le pri mladih, temveč tudi pri<br />
tistih, ki smo jim zgled in ki smo zanje<br />
odgovorni. Tudi s šolo, ki jo imamo, smo<br />
ustvarili družbo, s katero nismo zadovoljni.<br />
Si to želimo tudi v prihodnje?<br />
V prizadevanjih posameznikov, ki<br />
opozarjajo <strong>na</strong> stranpoti in kličejo po<br />
Učitelji so v nenehnem precepu med storilnostnim<br />
predelovanjem učnega <strong>na</strong>črta, administrativnim<br />
dokazovanjem opravljenega<br />
dela in otrokom/mladostnikom, ki od njega<br />
pričakuje vodenje, pomoč in učenje, ki ga bo<br />
podprlo v razvoju.<br />
spremembi, opažam, da si vsak želi<br />
prispevati svoj delež. A se preoblikovanja<br />
lotevamo <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin, za katerega je<br />
očitno, da ne deluje. S krepitvijo zu<strong>na</strong>njega<br />
<strong>na</strong>dzora, inšpekcijami, grožnjami,<br />
tožbami in nezaupanjem. Početi še<br />
več istega in pričakovati drugačne rezultate,<br />
je že Einstein rekel, je definicija<br />
norosti.<br />
NEKAJ DRUGAČNEGA<br />
Na primer to, da učitelji ustvarjamo<br />
drugačno okolje za učenje. V njem<br />
vlada zaupanje, sodelovanje med učiteljem<br />
in učencem ter starši. Učitelji<br />
se posvečajo otroku/mladostniku,<br />
pouk pa je osredinjen <strong>na</strong>nje in <strong>na</strong> učinek<br />
učenja. V teh razredih so prioritete<br />
vzajemno spoštovanje, sodelovanje<br />
in skrb za kakovostne odnose. Gre za<br />
varno okolje, v katerem lahko vsakdo<br />
<strong>na</strong>preduje, tako učenec kot učitelj<br />
(pa tudi starši). V šoli se lahko vsakdo<br />
izrazi in je slišan, podprt. Ne samo s<br />
strani učitelja, temveč tudi s strani<br />
sošolcev. V tej šoli se lahko starši<br />
ali učitelj izrazijo in s sodelovanjem<br />
ter z zgledom skupaj iščejo rešitve.<br />
Kajti učenja ni brez dobrega počutja.<br />
Slednje pa ne pomeni, da smo vedno<br />
100-odstotno srečni in <strong>na</strong>m je ves čas<br />
»fajn«. Nasprotno. Frustracija je <strong>na</strong>por,<br />
je dejanje in jo sprva izrazimo,<br />
kasneje pa s podporo in učenjem preoblikujemo<br />
v opolnomočeno razvijanje<br />
veščin in kompetenc.<br />
Če sklenem z odgovorom <strong>na</strong> vprašanje,<br />
torej v kakšnem okolju ali družbi<br />
si želim živeti? Zase lahko rečem,<br />
da lahko rastem in se učim v okolju,<br />
kjer so <strong>na</strong>pake dobrodošle in je priložnost<br />
za razvoj. Želim živeti v okolju,<br />
kjer si zaupamo in verjamemo v izjemnost<br />
posameznika. Kjer je drugačnost<br />
pogledov priložnost za razvoj.<br />
Želim si, da se večkrat pohvalimo za<br />
stvari, ki delujejo. In da damo priz<strong>na</strong>nje<br />
drug drugemu za prizadevanja in<br />
dosežke. Želim si vodenja z zgledom<br />
in integriteto, kjer je beseda, ki jo<br />
dam, <strong>na</strong>jveč vred<strong>na</strong>. In je spoštovanje<br />
<strong>na</strong>jvečje darilo, ki ga lahko poklonim<br />
sebi. Torej: <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong>dzora<br />
– zaupanje, <strong>na</strong>mesto izključevanja –<br />
vključevanje in <strong>na</strong>mesto kritiziranja<br />
– prispevanje. Ko prispevam, doživim<br />
<strong>na</strong>jvečji občutek izpolnjenosti. <br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
46<br />
SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
Nasvet<br />
TOMAŽ KAVČIČ<br />
UNSPLASH<br />
Kako ustanoviti SPLETNO<br />
TRGOVINO za dom<br />
Prvi korak k uspešnemu odprtju spletne trgovine, specializirane<br />
za dodatke za dom, je temeljit razmislek o izbiri palete izdelkov.<br />
Pomembno je <strong>na</strong>tančno določiti, katere izdelke za dom izbrati za prodajo.<br />
Izbor izdelkov mora biti skrbno<br />
premišljen in prilagojen ciljni publiki.<br />
Specializacija pomaga izstopati<br />
<strong>na</strong> trgu in pritegne pozornost<br />
strank, ki iščejo prav takšne izdelke.<br />
NATANČEN IZBOR<br />
Preden se lotimo odpiranja spletne trgovine,<br />
se je dobro poglobiti v raziskavo<br />
o tem, kakšne domske dodatke želimo<br />
ponuditi in kdo je cilj<strong>na</strong> publika. Morda<br />
kakovostne zavese, vrhunska vrata ali<br />
pa imeti široko ponudbo vsega. Razumevanje<br />
vaših izdelkov in kupcev pomaga<br />
oblikovati uspešno strategijo.<br />
KAKOVOST<br />
Pomembno je ponuditi visokokakovostne<br />
izdelke in sodelovati z zanesljivimi<br />
dobavitelji, ki zagotavljajo kakovostne<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
in privlačne domske dodatke. Vedno<br />
je dobro imeti v mislih tudi vprašanje<br />
okoljske trajnosti, saj je to za sodobne<br />
potrošnike vse pomembnejše.<br />
SPLET<br />
Ko imamo izbrano paleto izdelkov, se<br />
lotimo izdelave spletne strani. Zasnovati<br />
je treba uporabniku prijazno in<br />
estetsko privlačno spletno mesto, ki<br />
omogoča preprosto <strong>na</strong>vigacijo in varne<br />
<strong>na</strong>kupe.<br />
CENE IN DOSTAVA<br />
Določiti je treba konkurenčne cene, ki<br />
odražajo vrednost vaših izdelkov. Prav<br />
tako je dobro razmisliti o možnostih<br />
brezplačne dostave ali drugih ugodnostih<br />
za stranke, saj to lahko poveča privlačnost<br />
ponudbe.<br />
TRŽENJE IN PROMOCIJA<br />
Učinkovito trženje je ključno za pridobivanje<br />
strank. Uporabimo lahko družbe<strong>na</strong><br />
omrežja, e-poštni marketing in<br />
spletno oglaševanje, da dosežemo svojo<br />
ciljno občinstvo. Promocije in popusti<br />
lahko privabijo nove stranke.<br />
STORITVE<br />
Ko trgovi<strong>na</strong> zaživi, ne smemo pozabiti<br />
<strong>na</strong> odlično storitev za stranke. Bodimo<br />
odzivni <strong>na</strong> vprašanja in težave strank,<br />
da bodo imele pozitivno izkušnjo.<br />
ANALIZA<br />
Redno je treba a<strong>na</strong>lizirati svoje poslovanje<br />
in spremljati prodajo ter povratne<br />
informacije strank. Na podlagi<br />
pridobljenih podatkov prilagajamo<br />
svojo ponudbo in tržne strategije.
Nasvet<br />
MATEJA PERŠOLJA<br />
SHUTTERSTOCK<br />
10 STVARI, ki sem se jih<br />
<strong>na</strong>učila v GORAH<br />
GORE<br />
Kot otrok sem veliko časa preživela v <strong>na</strong>ravi, <strong>na</strong> kmetiji in v gorah.<br />
V času šolanja sem se pridružila planinski organizaciji, se udeleževala taborov<br />
in izletov planinskega društva. Tudi s starši smo vikende in počitnice preživljali v gorah.<br />
V srednji šoli sem postala vodnica v Planinskem društvu Nova Gorica.<br />
47<br />
KAJ SEM SE NAUČILA IN<br />
SPOZNALA V GORAH<br />
1. Spoz<strong>na</strong>la sem meje svojih zmogljivosti.<br />
Naučila sem se vztrajati<br />
in tudi odnehati, ko je treba.<br />
2. Naučila sem se opaziti <strong>na</strong>jšibkejše<br />
in se prilagajati tempu šibkejšega.<br />
Cilj je varen povratek vseh v dolino<br />
(ne le doseči vrh). Tako sem se<br />
učila sodelovati, vključevati druge<br />
in ne tekmovati. Morda le tekmovati<br />
sama s seboj, primerjati sebe s<br />
predhodnimi dosežki in vztrajati.<br />
3. Spoz<strong>na</strong>la sem, da se v življenju<br />
(npr. ob pisanju knjige) vedem<br />
e<strong>na</strong>ko kot pri hoji v gore. Na začetku<br />
se zaženem, za pot <strong>na</strong>vzdol pa<br />
upočasnim in počasi mi zmanjka<br />
energije. V takih trenutkih je lepo<br />
imeti ob sebi ljudi, ki me podpirajo.<br />
4. Učila sem se opazovati in opaziti<br />
<strong>na</strong>ravo. Skrbeti zanjo. Smeti odnesti<br />
s seboj v dolino. Opazovati<br />
razvoj vreme<strong>na</strong> in okolico za boljšo<br />
orientacijo. Biti sama s seboj in<br />
prisot<strong>na</strong>. Osredotoče<strong>na</strong> <strong>na</strong>se, <strong>na</strong><br />
dihanje, gibanje in telo. Opazovati<br />
misli in vpliv misli <strong>na</strong> težavnost<br />
ali lahkotnost hoje ter motivacijo.<br />
5. Učila sem se <strong>na</strong> <strong>na</strong>pakah. Ko <strong>na</strong><br />
poti nisem slekla vrhnjih oblačil,<br />
me je <strong>na</strong> vrhu zeblo.<br />
6. Učila sem se gibati v <strong>na</strong>ravi, ki<br />
pri<strong>na</strong>ša spretnosti za življenje do<br />
mere, da so meje postale samoumevne.<br />
Tako zelo samoumevne,<br />
da sem jih pri sebi in otrocih, ki<br />
sem jih vodila v gore, ozavestila<br />
šele zadnje desetletje. Ko sem v<br />
gore vodila otroke, ki niso zmogli<br />
hoje po neravni podlagi (npr. po<br />
skalah), izgubljali so ravnotežje in<br />
morali smo jih voditi za roko (držati<br />
za roko in podpirati ravnotežje).<br />
7. Spoz<strong>na</strong>nje, da je deliti z drugimi<br />
imeti več. Vedno smo hrano in<br />
druge stvari ponudili drugim in<br />
tudi prejemali. Saj veste, sosed ima<br />
vedno boljšo malico in bonbone.<br />
8. Učila sem se potrpljenja, ko mi je<br />
bilo vroče ali ko sem bila lač<strong>na</strong>. Odkrila<br />
sem, da vse ni vedno takoj dosegljivo,<br />
a je toliko slajše, ko je. Tako<br />
malica še bolj tekne. Otroci pravijo,<br />
da je malica <strong>na</strong>jboljši del izleta.<br />
9. Učila sem se učiti in poučevati z<br />
vsemi čuti, umirjeno, brez omejitve<br />
časa in šolskega zvonca. Učiti<br />
se tako, da vzpostavimo odnos z<br />
mladimi in se povežemo z njimi.<br />
Učiti se tako, da doživim in odkrijem.<br />
Izkušnja prinese spoz<strong>na</strong>nje.<br />
10. S tem se sez<strong>na</strong>m ne konča, saj<br />
vsak dan odkrijem kaj novega in<br />
občutim hvaležnost.<br />
<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
48<br />
MED(IJSKI) SOSEDI<br />
RUSKA PROPAGANDA<br />
»Nadzor <strong>na</strong>d mediji je eden ključnih stebrov<br />
Putinove absolutistične vladavine.<br />
S cenzuro, novimi zakoni in represijo je<br />
Kremelj povsem zatrl neodvisne medije.<br />
Mlajše generacije, ki niso popolnoma<br />
odvisne od (državne) televizije, še<br />
nekako uspejo obiti blokado zahodnih<br />
novic, vsi ostali pa so dnevno podvrženi<br />
strahotnemu pranju možganov, ki že<br />
spominja <strong>na</strong> Severno Korejo,« piše Maksimiljan<br />
Fras za Portal Plus.<br />
Ruski režim svojih dejanj še vedno ne<br />
imenuje voj<strong>na</strong>, ampak poseb<strong>na</strong> vojaška<br />
operacija za de<strong>na</strong>cifikacijo in demilitarizacijo,<br />
poseb<strong>na</strong> vojaška operacija,<br />
mirovniška operacija, humanitar<strong>na</strong><br />
misija, protiteroristič<strong>na</strong> operacija ipd.<br />
»Vse to so evfemizmi, s katerimi se ruska<br />
stran izogiba reči bobu bob, kot se tudi<br />
spodobi za pravi avtoritarni režim.«<br />
V <strong>na</strong>daljevanju avtor izpostavlja nekaj<br />
primerov <strong>na</strong>silne medijske propagande<br />
proti Ukrajincem: »Gostje v pogovornih<br />
oddajah odkrito spodbujajo h genocidu,<br />
k uporabi jedrskega orožja in očitno se<br />
nihče v studiu nikoli ne boji, da bi bil lahko<br />
kdaj zaradi izrečenih besed poklican<br />
<strong>na</strong> odgovornost. Konec koncev govorijo<br />
zgolj tisto, kar Kremelj želi, da bi govorili.<br />
V zvezi s tem nekoliko izstopa primer<br />
televizijskega voditelja Anto<strong>na</strong> Krasovskega,<br />
ki je oktobra 2022 v pogovorni<br />
oddaji med drugim izjavil, da bi bilo treba<br />
ukrajinske otroke utopiti v reki z močnim<br />
tokom ali pa zažgati v baraki.«<br />
K sreči je televizija glavni medij in<br />
vir informacij le za starejšo generacijo,<br />
medtem ko mladi dostopajo<br />
do svetovnega spleta in predsedniku<br />
Vladimirju Putinu ne verjamejo popolnoma.<br />
Prav zato pa obstaja tudi bojazen,<br />
da bi ruski režim povečal <strong>na</strong>dzor<br />
<strong>na</strong>d informacijami <strong>na</strong> spletu.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
NAJMANJ ROJSTEV<br />
V ZGODOVINI<br />
Leto 2023 je med drugim zaz<strong>na</strong>moval<br />
tudi podatek, da se je v Sloveniji rodilo<br />
<strong>na</strong>jmanj otrok do sedaj. Lani se je tako<br />
rodilo 16.811 otrok, kar je 613 oziroma<br />
3,5 odstotka manj kot leto prej. Pred<br />
lanskim letom je bila rodnost sicer<br />
<strong>na</strong>jnižja leta 2003, <strong>na</strong>to pa se je do leta<br />
2010 dvigala. <strong>Zakaj</strong> je tako, so se <strong>na</strong><br />
Radiu Ognjišče pogovarjali z diplomirano<br />
medicinsko sestro in svetovalko za<br />
<strong>na</strong>ravno plodnost Alison Kogoj.<br />
Kogojeva je <strong>na</strong>jprej izpostavila porast<br />
neplodnosti, ki je posledica nezdravega<br />
življenjskega sloga, kakršnega poz<strong>na</strong>mo<br />
v zahodnem svetu: »Dejstvo pa je<br />
tudi, da se za prvega otroka odloča vse<br />
več parov v zrelosti, torej po 35. letu<br />
starosti, celo po 40. letu. To pa otežuje<br />
oziroma podaljša tveganje zanositve.«<br />
Prav tako z<strong>na</strong>nje o ženski in moški plodnosti<br />
ni zadostno pokrito ne v šolskem<br />
ne v zdravstvenem sistemu, zato pari<br />
ne vedo, kako pomembno <strong>na</strong>njo vpliva<br />
zdrav življenjski slog.<br />
Poleg prvega razloga je Kogojeva<br />
izpostavila še dva izrazito družbe<strong>na</strong><br />
problema: ekonomijo in egoizem. Pari<br />
si želijo pred rojstvom otrok zagotoviti<br />
fi<strong>na</strong>nčno stabilnost, ki vključuje dobro<br />
službo in primerno stanovanje: »Vemo,<br />
da se je odločanje za družino prestavilo<br />
<strong>na</strong> kasnejšo starost, ker se mladi prej<br />
odločajo, da si uredijo bivalne razmere,<br />
da uspejo v karieri.<br />
Za marsikoga pa izziv predstavlja tudi<br />
iskanje ustreznega partnerja.« Druga<br />
težava je vsesplošno prisoten egoizem,<br />
ki je za ustvarjanje družinskega življenja<br />
škodljiv, saj je podlaga za <strong>na</strong>stanek<br />
družine zdrav partnerski odnos.<br />
VLADI ZDRAVSTVO<br />
NI PRIORITETA<br />
Zaradi povečanja števila okužb dihal<br />
bolnišnice po državi pokajo po šivih,<br />
vsako noč po dvajset pacientov preživi<br />
<strong>na</strong> hodnikih, ker v sobah zanje ni dovolj<br />
prostora, problem pa je tudi pomanjkanje<br />
kadra. Zdravniki pa so kritični<br />
tudi do mačehovskega odnosa vlade do<br />
razmer v zdravstvu, saj ukrepe diktira<br />
skraj<strong>na</strong> levica. »Nikoli ni v zgodovini nič<br />
dobrega prišlo s strani skrajne levice,<br />
<strong>na</strong>ša vlada ni nobe<strong>na</strong> izjema in škoda<br />
je ogrom<strong>na</strong>,« v pogovoru za Družino<br />
izpostavlja Federico V. Potočnik.<br />
Nadaljuje, da so obrav<strong>na</strong>ve zato »neizogibno<br />
slabše, trajajo dlje časa, prostora<br />
za sprejem pacientov ni, kar se zagotovo<br />
odraža v večji umrljivosti, kar pa preslabo<br />
merimo, da bi lahko delali ustrezne<br />
a<strong>na</strong>lize. Toda ali me skrbi za stanje<br />
slovenskega zdravstva? Ja, zelo.«<br />
Potočnik ocenjuje, da so opozorila<br />
sindikata Fides o sistemskih težavah<br />
slovenskega zdravstva, sploh glede<br />
pomanjkanja osebja, ustrez<strong>na</strong> in<br />
smisel<strong>na</strong>, a jih vlada ne posluša. »Število<br />
zdravnikov je v primerjavi z razvitim<br />
svetom podpovprečno, zato moramo<br />
zdravniki delati v obliki dežurstev in<br />
več delovišč <strong>na</strong>enkrat, kar ni varno za<br />
paciente in negativno vpliva <strong>na</strong> <strong>na</strong>še<br />
družine in <strong>na</strong> zdravje <strong>na</strong>s, ki tako delamo<br />
že leta. Vlada popolnoma ignorira vsa<br />
opozorila stroke, ker ji zdravstvo očitno<br />
ni prioriteta,« še dodaja.<br />
Čeprav bolnišnice pokajo po šivih<br />
zaradi različnih obolenj dihal, ne<br />
verjame v vsesplošno nošenje mask,<br />
temveč v zdravo pamet Slovencev,<br />
da bodo v primeru prehlada dovolj<br />
odgovorni in bodo nosili masko ter<br />
s tem pomagali svojim bližnjim in<br />
zdravstvenemu sistemu.
EDVARD KADIČ,<br />
STROKOVNJAK<br />
ZA KOMUNIKACIJO<br />
FLICKR @VLADARS<br />
ROKOVANJE:<br />
več kot le pozdrav<br />
GOVORICA TELESA<br />
V zahodni kulturi je rokovanje priljublje<strong>na</strong> oblika pozdrava, uporab<strong>na</strong> tako v poklicnem<br />
kot zasebnem življenju. Ta gesta, pogosto prvi fizični stik med ljudmi, igra ključno vlogo<br />
pri oblikovanju prvega vtisa, zato je bistveno, da se izvede pravilno.<br />
49<br />
1 2<br />
Slabo rokovanje – bodisi premočno, premehko, predolgo –<br />
lahko pusti trajno negativno podobo v <strong>na</strong>ših mislih, do te mere,<br />
da se bomo morda v prihodnosti izogibali ponovnemu stisku<br />
roke z isto osebo.<br />
(NE)UNIVERZALNO ROKOVANJE<br />
Rokovanje ni univerzalen običaj. V nekaterih kulturah je primernejši<br />
poklon ali poljub <strong>na</strong> lice. V primerih, ko je rokovanje<br />
ustrezno, se začne z dobrim očesnim stikom, <strong>na</strong>smehom in<br />
iztegnjeno roko, rahlo upognjeno v komolcu. Prsti se nežno<br />
približajo roki druge osebe, usmerjeni <strong>na</strong>vzdol. Vertikalno porav<strong>na</strong>ni<br />
dlani stisneta z e<strong>na</strong>ko močjo, da ne pride do občutka<br />
prekomerne moči ali šibkosti. V primeru, da dlan enega od<br />
sogovornikov sega proti drugemu obrnje<strong>na</strong> proti tlom, to<br />
kaže <strong>na</strong> težnjo po prevladi (1). E<strong>na</strong>ko velja tudi obratno: če je<br />
sogovornik v rokovanje ponudil dlan obrnjeno proti nebu, to<br />
kaže <strong>na</strong> občutja podrejanja v odnosu do sogovornika. Izjema<br />
so starejši ljudje z visokim družbenim statusom, ki pogosto<br />
ponudijo »podrejeno« dlan zato, da pomagajo razbremeniti<br />
sogovornika občutij nelagodja ali manjvrednosti (primer rokovanja<br />
uglednega profesorja s študentom, ki mu je nerodno).<br />
Pri interakciji s starejšimi ljudmi je priporočljivo uporabiti<br />
manjši pritisk. V situacijah z ljudmi višjega družbenega statusa<br />
pa običajno ti določijo trajanje in moč rokovanja.<br />
RAZDALJA<br />
Razdalja med osebama je pri rokovanju ključ<strong>na</strong>, saj odseva<br />
stopnjo intimnosti, zaupanja in moči v njunem odnosu. Stoja<br />
preblizu lahko vzbudi občutke nelagodja, ogroženosti ali nespoštovanja,<br />
saj se tako posega v osebni prostor druge osebe.<br />
Po drugi strani pa prevelika oddaljenost med stiskom rok<br />
lahko ustvari vtis zadržanosti, ravnodušnosti ali negotovosti,<br />
saj v tem primeru razdalja služi kot simbol<strong>na</strong> ovira.<br />
Razumevanje idealne razdalje pri rokovanju je odvisno od<br />
različnih dejavnikov, vključno s kulturnim kontekstom in <strong>na</strong>ravo<br />
odnosa med osebama. Da bi <strong>na</strong>šli primerno razdaljo, lahko uporabimo<br />
preprost trik: roko popolnoma iztegnemo in uskladimo<br />
ramo z ramo druge osebe. To zagotavlja maksimalno ustrezno<br />
razdaljo, ki omogoča udoben stisk roke in ohranjanje očesnega<br />
stika. V primeru, da želimo vzpostaviti tesnejši stik, lahko rahlo<br />
upognemo komolec in se nekoliko <strong>na</strong>gnemo <strong>na</strong>prej, pri čemer<br />
pazimo, da se s telesom ne dotikamo trupa ali rame drugega. Če<br />
smo pozorni, lahko točno to opazimo pri Robertu <strong>Golob</strong>u (2).<br />
Za izkazovanje spoštovanja ali v bolj formalnih situacijah je priporočljivo<br />
držati roko <strong>na</strong>ravnost in se ne <strong>na</strong>gibati. Pomembno pa<br />
je, da se izogibamo potegu roke <strong>na</strong>zaj ali stran od sogovornika,<br />
saj je to lahko razumljeno kot negativno sporočilo. Razdalja pri<br />
stisku rok torej ni le vprašanje fizičnega stika, ampak lahko veliko<br />
pove o <strong>na</strong>ravi odnosa in o spoštovanju med posamezniki. <br />
1 Nataša Pirc Musar (55) in Robert <strong>Golob</strong> (56)<br />
<strong>na</strong> proslavi ob dnevu samostojnosti in enotnosti (22. december).<br />
2 Urška Klakočar Zupančič (46) in Robert <strong>Golob</strong> (56) <strong>na</strong> prednovoletnem sprejemu pripadnikov varnostnih struktur,<br />
veteranov in svojcev padlih v vojni za Slovenijo (21. december).<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
50<br />
NARODNO-ZABAVNO<br />
IVAN SIVEC<br />
ARHIV IVANA SIVCA<br />
Vilko – dobri duh<br />
Ansambla bratov Avsenik<br />
Marsikatera glasbe<strong>na</strong> skupi<strong>na</strong> <strong>na</strong> hitro postane priljublje<strong>na</strong>, potem pa čez<br />
noč razpade. Navadno so uspešne samo tiste, ki so izvirne po sestavu in ki imajo<br />
vsaj dva čla<strong>na</strong>, ki vesta, kaj delata. Če pa tega potenciala ni, je dobro pridobiti<br />
zu<strong>na</strong>njega mentorja in morda tudi zu<strong>na</strong>nje avtorje. Brez avtorskega <strong>na</strong>vdiha<br />
in strokovne podlage pač ne more <strong>na</strong> dolge proge muzicirati nihče.<br />
Glasba<br />
Lep primer glede obojega so začetniki<br />
<strong>na</strong>rodno-zabavne glasbe<br />
– Avseniki. Slavko je bil izjemen<br />
avtor, Vilko pa je kot šolan<br />
glasbenik – z diplomo Akademije za<br />
glasbo v žepu – vedel, kako je treba<br />
bratovo glasbo oblikovati, kako je treba<br />
izbrati inštrumente in glasbenike,<br />
kako je treba skladbe posneti in tudi<br />
kako jih poslati v svet.<br />
SVETA AVSENIKA<br />
Kot <strong>na</strong>m je vsem bolj ali manj z<strong>na</strong>no,<br />
je <strong>na</strong>vdih za večino skladb dobil Slavko.<br />
Sam od sebe, ne da bi se kdaj učil,<br />
je z<strong>na</strong>l igrati <strong>na</strong> klavir oz. pianino, bil je<br />
kralj igranja <strong>na</strong> harmoniko, povrhu pa<br />
je vsaj nekaj ur <strong>na</strong> dan tudi vztrajno vadil,<br />
da ni prišel iz forme. Manj z<strong>na</strong>no je,<br />
da je pred vsakim koncertom v posebni<br />
sobi igral eno uro, da se je ogrel. Ko je<br />
prihitel <strong>na</strong> oder in so njegovi muzikanti<br />
zaigrali skladbo Na Golici, je bil v bistvu<br />
že sredi igranja.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
Mladeniča <strong>na</strong> Robleku: Slavko s harmoniko,<br />
Vilko pa s saksofonom.<br />
Skoraj ves čas je Slavkove skladbe<br />
prirejal za različne inštrumente brat<br />
Vilko. A <strong>na</strong> ploščah, kasetah in zgoščenkah<br />
je bilo skoraj vedno <strong>na</strong>pisano:<br />
V. S. Avsenik.<br />
Ko se nekoč vprašal Vilka, zakaj ni<br />
prvi <strong>na</strong>pisan Slavko, saj je vendar on<br />
prvi, osnovni avtor, mi je iskreno odgovoril<br />
<strong>na</strong>slednje:<br />
»Tedaj so bili časi, da bi marsikdo<br />
mislil, če bi pisalo S. V. Avsenik, da je<br />
to sveti Avsenik. To pa seveda ni bilo<br />
sprejemljivo. Zato sva se z bratom dogovorila,<br />
da sem pač prvi <strong>na</strong>pisan jaz.<br />
Deloma tudi zato, ker sem bil skoraj<br />
leto dni starejši od njega.«<br />
Vilko je tu in tam kakšni skladbi<br />
dodal drugi ali tretji del, večinoma pa<br />
je vse skladbe že v osnovi zložil Slavko.<br />
Zanimivo se zdi, da se je Vilko,<br />
kljub akademski izobrazbi, vedno<br />
držal Slavkove glasbe. Nekoč sem <strong>na</strong>pisal<br />
besedilo za neko skladbo, pri kateri<br />
bi bilo dobro zaradi boljše prispodobe<br />
spremeniti eno samo noto. Oba z<br />
Vilkom sva vedela, da je rešitev boljša,<br />
a si tega Vilko ni upal storiti. Imel je<br />
resnično veliko spoštovanje do brata.<br />
LJUDSKI TRIO<br />
IN GODBA NA PIHALA<br />
Mnogi se še danes sprašujejo, zakaj je<br />
Avsenikova glasba tako priljublje<strong>na</strong>.<br />
Odgovor je sorazmerno preprost. Vsi<br />
jo imamo v krvi že od prej. Gre <strong>na</strong>mreč<br />
za združitev ljudskega tria z elementi<br />
godbe. Vilko mi je to nekoč tudi <strong>na</strong>tančno<br />
razložil:<br />
»Ko sva hotela s Slavkom stopiti<br />
korak <strong>na</strong>prej, sem začel premišljevati,<br />
s katerimi inštrumenti bi trio oz. kvartet<br />
razširil. Razmišljal sem takole: če<br />
sta v vsaki glasbeni skupini pevec in<br />
pevka neke vrste antipoda, ki se dopolnjujeta,<br />
zakaj tega ne bi prenesel tudi v<br />
instrumentalno obliko. Klarinet je <strong>na</strong><br />
primer mezzosopran, ženski glas, trobenta<br />
pa moški. Po tej logiki se morata<br />
klarinet in trobenta lepo zliti. Ob tem<br />
<strong>na</strong>j igra harmonika osnovno melodijo,<br />
za basovsko spremljavo pa <strong>na</strong>j bo bas,<br />
vzet iz godbe <strong>na</strong> pihala. Pozneje sem<br />
ugotovil, da ob harmoniki manjka še<br />
kitara, udar<strong>na</strong> kitara, kot so jo poz<strong>na</strong>li<br />
v zabavnih glasbenih skupi<strong>na</strong>h.«<br />
Ob tem je bolj ali manj z<strong>na</strong><strong>na</strong> tudi<br />
anekdota, da bi moral basist Franc<br />
Ogrizek <strong>na</strong> prvo vajo prinesti veliki<br />
pihalni bas, a je iz komodnih razlogov<br />
prinesel bariton, ki pa se je kljub temu<br />
lepo ujel s klarinetom.<br />
KORENINE V LJUDSKI GLASBI<br />
Brata Avsenik sta imela tudi to veliko<br />
prednost, da je bila doma gostil<strong>na</strong>, v<br />
njej pa so se vedno zbirali ljudski godci.<br />
Tako sta imela tovrsten zven v ušesih<br />
oziroma srcu. Vilko, kot veliki duhovni<br />
vodja Ansambla bratov Avsenik, je imel<br />
<strong>na</strong>sploh o godcih in pevcih zelo pozitivno<br />
mnenje. Nekoč mi je povedal:
NARODNO-ZABAVNO<br />
51<br />
»Ko sem se srečeval z ljudskimi talenti,<br />
glasbenimi in pevskimi, sem vedno<br />
občudoval njihovo notranjo vsebino<br />
in pri tem z veseljem ugotavljal, kako<br />
bogata in raznolika je. Hkrati pa sem se<br />
spraševal, zakaj tovrstni ljudski ustvarjalci<br />
ali poustvarjalci <strong>na</strong>vadno ne morejo<br />
preseči samega sebe. Največkrat je<br />
razlog tičal v tem, da se niso hoteli dodatno<br />
izobraziti. Kljub temu pa so ves<br />
čas igrali s takšnim notranjim žarom,<br />
da so bili res občudovanja vredni.«<br />
Tudi Slavko not ni poz<strong>na</strong>l, bil pa je izjemen<br />
<strong>na</strong>ravni talent. Vilku je rad prisluhnil,<br />
prav tako mu je <strong>na</strong> veliko zaupal, ko so<br />
imeli pred snemanjem resne in poglobljene<br />
vaje. Poleg tega je bil Vilko tudi <strong>na</strong> snemanjih<br />
brezkompromisen. Z<strong>na</strong>š ali ne<br />
z<strong>na</strong>š. Nekajkrat sem bil <strong>na</strong> snemanjih in<br />
sem videl, da pri tem ni popuščal niti za<br />
četrtinko. Zato so vse Avsenikove skladbe<br />
še danes tudi vzorni posnetki.<br />
DNEVE IN DNEVE<br />
OB RAČUNALNIKU<br />
Ker je imel Vilko <strong>na</strong> skrbi tudi pridobitev<br />
besedil <strong>na</strong> že ustvarjeno glasbo, sem<br />
se velikokrat mudil v njegovem malem<br />
delovnem kletnem kabinetu. To je bil<br />
Vilko je do leta 1959 v ansamblu igral<br />
klarinet, pozneje pa se je raje posvetil ustvarjanju<br />
priredb in producentskemu delu.<br />
Vilko Ovsenik je bil<br />
<strong>na</strong>jbolj zadovoljen v<br />
svojem malem delovnem<br />
kabinetu.<br />
pač njegov raj. Obkrožen je bil z notami,<br />
ploščami in spominskimi fotografijami.<br />
Sam sebe pa ni prav nič povzdigoval,<br />
vsakomur je <strong>na</strong>menil dobro besedo, kot<br />
njegov brat je živel za glasbo. Dal mi je<br />
tudi zelo dober življenjski <strong>na</strong>svet.<br />
»Ko ustvarjaš, nikoli ne premišljuj o<br />
de<strong>na</strong>rju. Naredi tako, da boš sam zadovoljen<br />
in zagotovo se bo tako besedilo<br />
dotaknilo tudi mnogih poslušalcev. Vsak<br />
ustvarjalec mora biti čim bolj iskren. In<br />
če boš ustvarjal res iskreno, bo prej ko<br />
slej tvoje delo tudi <strong>na</strong>grajeno.«<br />
Zanimivo se mi zdi, da sam ni z<strong>na</strong>l<br />
pisati verzov, imel pa je izreden posluh<br />
za to, ali je bilo ustvarjeno povedano<br />
dovolj po ljudsko, preprosto, po domače,<br />
a vendar izvirno. Bil je široko razgledan<br />
tudi po tej plati, poz<strong>na</strong>l je veliko<br />
pesnikov in pisateljev, <strong>na</strong>sploh je bil intelektualec<br />
<strong>na</strong>jvišje ravni. Zelo rad je igral<br />
tudi šah. Večkrat sta z enim od prvih<br />
tekstopiscev – Zvonkom Čemažarjem –<br />
šah igrala vse do jutranjih ur.<br />
Presenetilo me je tudi, da se je tako<br />
rekoč <strong>na</strong> stara leta <strong>na</strong>učil ustvarjati priredbe<br />
s pomočjo raču<strong>na</strong>lnika. Imel je<br />
program Sibeluis, <strong>na</strong>d katerim je bil zelo<br />
<strong>na</strong>vdušen. Večkrat mi je kakšno priredbo<br />
predvajal v več variantah in me ob<br />
koncu vedno vprašal, kaj mi je bolj všeč.<br />
IN VENDAR SAM<br />
Vilko Ovsenik se ni zapisal v <strong>na</strong>šo zgodovino<br />
samo kot dobri duh Ansambla<br />
bratov Avsenik, temveč je nesebično pomagal<br />
tudi mnogim drugim <strong>na</strong>rodno-zabavnim<br />
skupi<strong>na</strong>m, kot urednik in producent<br />
Helido<strong>na</strong> pa je posnel tudi <strong>na</strong> stotine<br />
ljudskih in <strong>na</strong>rodnih pesmi – tudi te v<br />
pravi ljudski maniri in <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvišji ravni.<br />
Ves čas je bil obkrožen z množico<br />
glasbenikov, po dneve in dneve je presedel<br />
ob raču<strong>na</strong>lniku in <strong>na</strong> vajah, še več pa<br />
v Šentvidu v glasbenem studiu, a vendar<br />
je bil po svoje in kljub prijazni družini –<br />
tako kot mnogi veliki ljudje – sam.<br />
Nekoč sva bila skupaj v komisiji, ki je<br />
izbirala festivalske skladbe za Melodije<br />
morja in sonca. Tedaj še ni bilo mobilnih<br />
telefonov, izbiranje pa se je zavleklo do<br />
dveh ponoči. Bil sem že zelo <strong>na</strong> trnih, ker<br />
sem vedel, da je že<strong>na</strong> doma že močno v<br />
skrbeh, zakaj se še nisem vrnil domov.<br />
Ko sva okoli treh ponoči prišla iz Portoroža<br />
v Ljubljano, me je Vilko <strong>na</strong> domačih<br />
stopnicah prav milo zaprosil, <strong>na</strong>j grem<br />
vsaj še za pol ure k njemu <strong>na</strong> klepet. Rekel<br />
mi je: »Včasih sem tako sam, da je kar<br />
čudno.« Seveda sva potem klepetala vse<br />
do prve jutranje zarje.<br />
<br />
BRATA AVSENIK/OVSENIK<br />
Oče bratov Avsenik se je pisal Avsenik,<br />
župnik pa je brata v krstno<br />
knjigo vpisal kot Ovsenika. Slavko<br />
si je pri dvajsetih letih priimek<br />
spremenil v Avsenik, Vilko pa je<br />
ostal Ovsenik. Gre torej za dve<br />
različici, dva zapisa istega priimka,<br />
podobno kot Ovsec/Avsec ali<br />
Črnigoj/Černigoj.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
52<br />
FILMSKO LETO SVETNIKOV<br />
ANDRAŽ ARKO<br />
Filmsko leto SVETNIKOV<br />
Filmski ustvarjalci se že od rojstva sedme umetnosti ukvarjajo tudi z verskimi,<br />
duhovnimi, svetopisemskimi in svetniškimi temami. Nekateri morda bolj z vidika<br />
oz<strong>na</strong>njevanja, vsi, ali pa vsaj velika veči<strong>na</strong>, pa prav gotovo z vidika posla in zaslužka.<br />
Uvod<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
»Če bi Jezus hodil v kino,<br />
bi ga odobraval,« je leta<br />
1920 provokativno zapisal<br />
ameriški episkopalni pastor<br />
Percy Stickney Grant. Svojo zamisel<br />
je utemeljil <strong>na</strong> podlagi Jezusovih besed:<br />
»Pridite k meni vsi, ki ste utrujeni in obteženi,<br />
in jaz vam bom dal počitek.« (Mt<br />
11,28) Jezus odobrava vse, kar človeštvu<br />
pri<strong>na</strong>ša srečo; vse, kar ljudi dviga k višjim<br />
ciljem; vse, kar ljudem pri<strong>na</strong>ša sprostitev<br />
in zanimanje po <strong>na</strong>pornem delu.<br />
PRVI FILMI<br />
Kinematografija se je že od samih začetkov<br />
zanimala za verske in teološke teme.<br />
Tako je leta 1897 prvi svetopisemski film<br />
Kristusovo trpljenje (La Passion du Christ)<br />
posnel režiser Albert Kirchner z umetniškim<br />
imenom Léar. Imel je 12 prizorov in<br />
je trajal le pet minut, a je žal izgubljen.<br />
Najstarejši v celoti ohranjen film o Jezusu<br />
je Življenje in trpljenje Jezusa Kristusa (La<br />
vie et la passion de Jésus-Christ) iz leta 1898, ki<br />
sta ga posnela Louis Lumière in Georges Hatot.<br />
Pri tem dobrih deset minut trajajočem filmu se<br />
zdi, da gre za posnetek amaterske gledališke igre.<br />
Najstarejši film o svetniku pa je leta 1898<br />
posnel eden izmed pionirjev francoske kinematografije<br />
Georges Méliès – Skušnjave svetega<br />
Anto<strong>na</strong> (La tentation de Saint-Antoine). V<br />
imdb.com<br />
YouTube<br />
SKUŠNJAVE<br />
SV. ANTONA (1898),<br />
GEORGES MÉLIÈS<br />
(YOUTUBE.COM)<br />
IVANA ORLEANSKA<br />
(1900),<br />
GEORGES MÉLIÈS<br />
(YOUTUBE.COM)<br />
dobro minuto trajajočem filmu svetega Anto<strong>na</strong><br />
puščavnika med molitvijo motijo in <strong>na</strong>padajo<br />
demoni v obliki pomanjkljivo oblečenih mladih<br />
žensk. Dve leti zatem je Méliès posnel še desetminutni<br />
film Iva<strong>na</strong> Orelanska (Jeanne d'Arc). Od<br />
tedaj je bilo posnetih mnogo filmov o življenju<br />
svetnikov, pri čemer so nekateri (Iva<strong>na</strong> Orleanska,<br />
Frančišek Asiški …) doživeli tudi več različnih<br />
upodobitev.<br />
IZBRANI FILMI<br />
Letos bomo v novi rubriki sledili bogoslužnemu<br />
koledarju tako, da bomo vsak<br />
teden pod drobnogled vzeli film o svetniku,<br />
ki goduje v tistem mesecu, ali pa film,<br />
ki je vezan <strong>na</strong> bogoslužni praznik tistega<br />
meseca. Tako bomo <strong>na</strong> malce drugačen<br />
<strong>na</strong>čin spoz<strong>na</strong>vali svetnike, predvsem pa<br />
različne upodobitve njihovih življenj, ki<br />
ne bodo zgolj sodobne, ampak bomo posegli<br />
tudi po kakšni starejši klasiki, <strong>na</strong><br />
primer po s šestimi oskarji <strong>na</strong>grajeni drami<br />
Mož za vse čase iz leta 1966. Bolj kot<br />
sama predstavitev filma je pri tem predvsem<br />
mišljeno vabilo k ogledu. Začnimo<br />
pa z <strong>na</strong>jnovejšim filmom Popotovanje<br />
v Betlehem, <strong>na</strong> katerega so se odpravili<br />
modri z Vzhoda oziroma sveti trije kralji,<br />
kot jih poz<strong>na</strong>mo iz ljudskega izročila.
Priporočilo<br />
ANDRAŽ ARKO<br />
APPLE TV+<br />
FILMSKO LETO SVETNIKOV<br />
Muzikal o<br />
JEZUSOVEM ROJSTVU<br />
Šesti dan novega leta obhajamo slovesni praznik Gospodovega razglašenja,<br />
ko se spominjamo, da so se novorojenemu Jezusu prišli poklonit modri z Vzhoda.<br />
Te je kasnejše krščansko izročilo prepoz<strong>na</strong>lo kot svete tri kralje – Gašperja,<br />
Miha in Boltežarja, ki so Jezuščku prinesli zlato, kadilo in miro.<br />
53<br />
Potovanje v Betlehem je vsem<br />
dobro poz<strong>na</strong><strong>na</strong> božič<strong>na</strong> pripoved<br />
o Jezusovem rojstvu – kot<br />
kompilacija poročil, ki sta jih<br />
zapisala evangelista Matej in Luka –, a<br />
v popolnoma novi, sveži in sodobni interpretaciji.<br />
Je ne<strong>na</strong>vad<strong>na</strong> kombi<strong>na</strong>cija<br />
sproščene igrivosti, mrzke zlobe, glasbe,<br />
petja in plesa, začinje<strong>na</strong> s komičnimi<br />
vložki, a vendarle še vedno dostoj<strong>na</strong><br />
in spoštljiva pripoved o Jezusovem<br />
rojstvu. Najprej spoz<strong>na</strong>mo modre z<br />
Vzhoda – svete tri kralje: zvezdoslovca<br />
Boltežarja, <strong>na</strong>jvečjega učenjaka<br />
Gašperja ter kartografa in velikega<br />
jedca Miha. Ti trije se z vso svojo nerodnostjo<br />
odpravijo <strong>na</strong> potovanje v<br />
Betlehem in ves čas <strong>na</strong>stopajo kot trije<br />
simpatični (mestoma že malce preveč)<br />
komični stranski liki.<br />
NEKONVENCIONALNA MARIJA<br />
Osrednji lik filma je mladenka Marija<br />
(igralka Fio<strong>na</strong> Palomo (25)), ki jo je oče<br />
Joahim poučeval o Svetem pismu in zato<br />
želi postati učiteljica. Ko pa ji oče ukaže,<br />
da se je že dogovoril za njeno poroko, jo to<br />
vrže iz tira. Upodobitev Marije je malce<br />
nekonvencio<strong>na</strong>l<strong>na</strong>, mestoma celo z rahlimi<br />
feminističnimi potezami, obenem pa<br />
še vedno dovolj než<strong>na</strong>, predvsem pa močno<br />
in <strong>na</strong> trenutke prav presunljivo izraža<br />
svoje zaupanje in vero v Boga. Definitivno<br />
gre za precej svojsko sodobno upodobitev<br />
Marije, ki se verjeno ne razlikuje od mnogih<br />
ostalih, ki so <strong>na</strong>stale skozi zgodovino<br />
upodabljajoče umetnosti <strong>na</strong> Zahodu, ko<br />
O FILMU:<br />
• izvirni <strong>na</strong>slov: Journey<br />
to Bethlehem (anglešči<strong>na</strong>)<br />
• 99 minut<br />
• ZDA, 2023<br />
• režija: Adam Anders<br />
• igralska zasedba:<br />
Fio<strong>na</strong> Palomo, Milo Manheim,<br />
Antonio Banderas<br />
ZANIMIVOST:<br />
Moriah, ki igra Marijino sestro Deboro,<br />
in Joel Smallbone, ki igra Antipatra,<br />
sta poroče<strong>na</strong> že od leta 2013.<br />
vsaka upodobitev <strong>na</strong> neki <strong>na</strong>čin odraža<br />
čas, v katerem je <strong>na</strong>stala.<br />
PROBLEMATIČEN<br />
NADANGEL GABRIEL<br />
Morda je od vseh še <strong>na</strong>jbolj »problematič<strong>na</strong>«<br />
upodobitev <strong>na</strong>dangela Gabriela<br />
(igra Lecrae (44)). Ne le, da zaradi<br />
svoje temnopoltosti vse preveč diši po<br />
»woke« ideologiji, ampak <strong>na</strong> samem začetku<br />
izpade kot nekakšen tepec, ki si<br />
ni dobro zapomnil sporočila, ki ga mora<br />
posredovati Mariji. Ko se končno za silo<br />
zbere, da bi to vendarle oz<strong>na</strong>nil Mariji,<br />
s svojo betico trešči v podboj. Mogoče<br />
je pri celotnem prizoru zares problematično<br />
to, da je pri samem oz<strong>na</strong>njenju<br />
popol<strong>na</strong> odsotnost Svetega Duha, saj ga<br />
Gabriel ne omeni niti z besedo, pa tudi<br />
Marijin »Zgodi se!« <strong>na</strong> koncu umanjka.<br />
OKRUTEN KRALJ HEROD<br />
Zelo zanimiv je tudi lik kralja Heroda,<br />
ki ga mojstrsko upodobi Antonio Banderas<br />
(63), saj je kljub vsemu spektaklu<br />
prikazan v njemu lastnih slavohlepnih<br />
in okrutnih potezah, o katerih<br />
poroča tudi rimsko-judovski zgodovi<strong>na</strong>r<br />
Jožef Flavij. Dokaj ne<strong>na</strong>vad<strong>na</strong> pa<br />
je umestitev Herodovega si<strong>na</strong> Antipatra<br />
II. (igra ga Joel Smallbone (39)), ki<br />
je dejansko veljal za Herodovega <strong>na</strong>slednika,<br />
dokler ni bil obtožen, da je<br />
<strong>na</strong>meraval umoriti očeta in so ga zato<br />
OCENA PRIMERNOSTI:<br />
PG – zaradi <strong>na</strong>kazovanja in omenjanja<br />
<strong>na</strong>silja je bolje, da si otroci<br />
ogledajo film s starši.<br />
leta 4 pr. Kr. usmrtili. Morda pa je to<br />
»<strong>na</strong>sprotovanje« očetu <strong>na</strong> zelo svojski<br />
<strong>na</strong>čin vključeno v razplet, s katerim<br />
se Popotovanje v Betlehem zaključi,<br />
ki je komično razigran muzikal z mestoma<br />
globokimi dialogi, predvsem pa<br />
<strong>na</strong> sodoben in svež <strong>na</strong>čin pri<strong>na</strong>ša edino<br />
pravo oz<strong>na</strong>nilo božiča: da je rojen<br />
Kristus, Odrešenik.<br />
<br />
DOSTOPNOST:<br />
Journey to Bethlehem - Apple TV+<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
54<br />
SLADKO-SLANE BRBONČICE<br />
GRATINIRANA POLENTA<br />
s treviškim radičem<br />
SELMA BIZJAK<br />
www.sladkoslanebrboncice.si<br />
2 OSEBI PREPROSTO 25 MINUT<br />
SESTAVINE<br />
• 240 g instant polente<br />
• rezi<strong>na</strong> masla<br />
• ½ čebule<br />
• 6 listov treviškega radiča<br />
• 150 g ribane mocarele<br />
• 250 ml smetane za kuhanje<br />
• 100 g brie sira (ali sladke<br />
gorgonzole)<br />
• sol<br />
• poper<br />
1. Instant polento skuhamo po<br />
<strong>na</strong>vodilih proizvajalca in jo še<br />
vročo prelijemo v manjši pekač,<br />
ki smo ga premazali z maslom.<br />
Počakamo, da se polenta ohladi,<br />
<strong>na</strong>to jo razrežemo <strong>na</strong> kocke.<br />
2. V manjši ponvi raztopimo<br />
maslo in <strong>na</strong> njem popražimo <strong>na</strong><br />
večje kocke <strong>na</strong>rezano čebulo. Ko<br />
zarumeni, dodamo še <strong>na</strong> trakove<br />
<strong>na</strong>rezan treviški radič. Na hitro ga<br />
popražimo (2–3 minute). Posodo<br />
odstavimo s kuhališča, rahlo<br />
solimo in po okusu popramo.<br />
3. Po polenti posujemo ribano<br />
mocarelo. Pekač s polento<br />
postavimo v pečico, vklopimo<br />
funkcijo žar in polento s sirom<br />
gratiniramo. Medtem pripravimo<br />
še omako iz smetane za kuhanje<br />
in brie sira. Oboje segrejemo in<br />
mešamo, dokler se sir ne raztopi.<br />
4. Na sredino krožnika damo<br />
nekaj žlic sirove omake, v sredino<br />
omake damo kocko gratinirane<br />
polente, <strong>na</strong>njo pa posujemo<br />
pražen treviški radič.<br />
BOG ŽEGNAJ!<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
Priporočila<br />
BEREMO, GLEDAMO, POSLUŠAMO ...<br />
55<br />
MONIKA JEGLIČ<br />
JURIJ DEVETAK, BORIS PAHOR:<br />
NEKROPOLA: ROMAN V STRIPU<br />
Leta 2022 je v 109. letu starosti umrl <strong>na</strong>š pisatelj<br />
Boris Pahor. V svoji častitljivi življenjski dobi je <strong>na</strong>pisal<br />
kar nekaj knjig in marsikatera med njimi se<br />
<strong>na</strong>s dotakne z opisom življenjske poti avtorja. Knjiga<br />
Nekropola (1967) govori o spominih <strong>na</strong> koncentracijska<br />
taborišča, v katerih je moral prebiti del<br />
svoje življenjske poti.<br />
Knjiga je bila prevede<strong>na</strong> v okrog 20 jezikov, leta<br />
2010 pa je doživela tudi gledališko priredbo. Leta<br />
2022 je zgodbo v obliki stripa za odrasle predelal<br />
Jurij Devetak, tržaški umetnik in ilustrator. Z<br />
izjemnim občutkom je zgodbo prelil v črnobele<br />
ilustracije, ki s svojo izrazno močjo zelo dobro zajamejo<br />
in opišejo pisateljeve spomine <strong>na</strong> taborišča.<br />
V fazi <strong>na</strong>stajanja stripa je ilustracije še pred smrtjo<br />
videl tudi Boris Pahor in jih pozitivno ovrednotil.<br />
Kvaliteto stripa so prepoz<strong>na</strong>li tudi v komisiji, ki podeljuje<br />
<strong>na</strong>grado zlatirepec: zlatirepec je slovenska<br />
stripovska <strong>na</strong>grada, ki jo podeljujejo v štirih kategorijah<br />
– za <strong>na</strong>jboljši izvirni in prevedeni strip za<br />
otroke ter <strong>na</strong>jboljši izvirni in prevedeni strip za odrasle.<br />
Strip Nekropola je bil lani izbran za <strong>na</strong>jboljši<br />
slovenski strip za odrasle v preteklem letu.<br />
Priporočam ga v branje vsem, ki ste že prebrali istoimensko<br />
knjigo in bi želeli ob ilustracijah podoživeti<br />
njeno vsebino. K branju pa vabljeni tudi tisti, ki<br />
zgodbe še ne poz<strong>na</strong>te in bodo Devetakove ilustracije<br />
vaše prvo vstopno srečanje z zgodbo.<br />
Mladinska knjiga, Ljublja<strong>na</strong>, 2022,<br />
168 strani, 23 evrov.<br />
Penguin, 2023, 896 strani, 25 evrov.<br />
CHRISTOPHER CLARK,<br />
REVOLUTIONARY SPRING:<br />
FIGHTING FOR A NEW WORLD,<br />
1848–1849<br />
Christopher Clark je bralstvu z<strong>na</strong>n predvsem<br />
po knjigi Mesečniki: Kako je Evropa<br />
leta 1914 zabredla v vojno, ki je prevede<strong>na</strong><br />
tudi v slovenščino. Toda Mesečniki so<br />
v marsičem netipič<strong>na</strong> knjiga avtorja, ki po<br />
formaciji ni diplomatski zgodovi<strong>na</strong>r in ima<br />
raje široke palimpseste, v katerih se kultur<strong>na</strong>,<br />
social<strong>na</strong> in politič<strong>na</strong> zgodovi<strong>na</strong> zliva<br />
z zgodovino idej. V svojem zadnjem delu,<br />
LUKA LISJAK<br />
GABRIJELČIČ<br />
posvečenem evropskim revolucijam leta 1848 (pri <strong>na</strong>s z<strong>na</strong>ni kot »pomlad<br />
<strong>na</strong>rodov«), se je izkazal kot virtuoz tega sintetičnega pristopa v slikanju<br />
zgodovinskih fresk. Fasci<strong>na</strong>nt<strong>na</strong>, osupljivo široka in v marsikaterem<br />
pogledu inovativ<strong>na</strong> zgodovinska sinteza je <strong>na</strong>pisa<strong>na</strong> v privlačnem pripovednem<br />
slogu, v luči katerega se Mesečniki zdijo skoraj kot dolgočas<strong>na</strong><br />
študija. Clark <strong>na</strong>m revolucije 1848–49 prikaže kot resnično evropski dogodek,<br />
pri čemer je izjemno pozoren tako <strong>na</strong> a<strong>na</strong>lizo širših trendov kot<br />
<strong>na</strong> posebnosti lokalnih di<strong>na</strong>mik. To je izjemno delo sodobne historiografije,<br />
za katero upamo, da bo kmalu dobilo tudi slovenski prevod. Čeprav<br />
so Slovenci v njej opisani le mimogrede in mestoma precej površno, je<br />
knjiga tudi za slovenskega bralca dragoce<strong>na</strong>, da razume širši kontekst<br />
vrenja, iz katerega se je rodil program Zedinje<strong>na</strong> Slovenija, slovenska <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>l<strong>na</strong><br />
zastava in sploh izčišče<strong>na</strong> predstava o enotnem slovenskem <strong>na</strong>rodu.<br />
Dokler prevoda nimamo, velja poseči po angleškem izvirniku. <br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
56 FILMSKI KAŽIPOT<br />
Pričevalci: Janez Punkart,<br />
dok. film, SLO 2023<br />
SOB, 13. 1., 5.15, TVS 2<br />
Janez Punkart, rojen leta 1929, je dober primer<br />
otroka, ki ga je zaz<strong>na</strong>movala voj<strong>na</strong>. Rojen je<br />
bil <strong>na</strong> Punkarčah pri Velikih Laščah, doma je<br />
bilo sedem otrok, vsi so morali trdo delati <strong>na</strong><br />
kmetiji. Janez Punkart je občutil zlo italijanske<br />
okupacije. Bil je priča <strong>na</strong>silju in ubijanju ter<br />
trpljenju svojih bližnjih, zlasti brata Mirka. Zanimiva<br />
je njegova pripoved o služenju vojaškega<br />
roka, o življenju po vojni in o zaz<strong>na</strong>movanosti,<br />
a tudi o trdoživosti. Izučil se je za mizarja, svojo<br />
dušo pa je dolga leta krepil s petjem v zboru<br />
Slovenske matice.<br />
Sedem duš, drama, ZDA 2008<br />
NED, 14. 1., 06.55, TV1000<br />
Moški, ki nekaj skriva, se odpravi <strong>na</strong> nepozabno<br />
pot k odrešitvi tako, da za zmeraj spremeni<br />
življenje sedmih nez<strong>na</strong>ncev. Z<strong>na</strong>ni Ben<br />
Smith je davčni agent, ki <strong>na</strong> terenu preverja<br />
ljudi, ki zamujajo s plačilom davkov. Nekaj v<br />
njegovi preteklosti ga <strong>na</strong>vdaja s trpljenjem.<br />
Ljudje, ki jih preverja, imajo eno skupno<br />
lastnost – vsi so zelo bolni. Čeprav gledalec<br />
lahko sklepa, da Ben očitno skuša storiti<br />
nekaj dobrega, njegova dejanja in ob<strong>na</strong>šanje<br />
občasno vzbujajo dvom glede njegove<br />
prisebnosti.<br />
To so gadi, komedija, SLO 1977<br />
NED, 14. 1., 9.15, Kino<br />
Slovenska filmska klasika. Zgodba vdovca<br />
Štebeta, ki z gospodinjo Rozi skrbi za pet<br />
neukrotljivih sinov. Fantje s svojimi šalami in <strong>na</strong>gajivostmi<br />
spravljajo v obup vso malomeščansko<br />
sosesko, zato jih zmerjajo z gadi. Rozi kar<br />
<strong>na</strong>prej grozi, da jih bo zapustila, in nekega dne<br />
čisto zares odide. Malo zatem se pri Štebetovih<br />
prikaže Roziji<strong>na</strong> nečakinja Meri, ki pa se bolj<br />
slabo z<strong>na</strong>jde pri gospodinjskih opravilih.<br />
Čudoviti um, biog. drama,<br />
ZDA 2001<br />
NED, 14. 1., 17.25, Kino<br />
posnetek zaslo<strong>na</strong> bsf.si posnetek zaslo<strong>na</strong><br />
Igrajo: Russell Crowe, Christopher Plummer<br />
Resnič<strong>na</strong> zgodba o matematičnem geniju Johnu<br />
Forbesu Nashu ml. Popelje <strong>na</strong>s v leto 1947, ko<br />
Nash pride <strong>na</strong> Princeton <strong>na</strong> podiplomski študij<br />
matematike. Kmalu razvije razpravo o teoriji<br />
tekmovanja, ki predrzno izpodbija doktrino<br />
Adama Smitha, očeta sodobne ekonomije. V<br />
času hladne vojne mu skrivnostni William Parcher<br />
<strong>na</strong>loži strogo zaupno <strong>na</strong>logo: dešifriranje<br />
sovražnikovih kod. Tako začne Nash delati za<br />
vlado, obenem pa spoz<strong>na</strong> lepo in izjemno bistro<br />
študentko fizike Alicio Larde. Ko Nash zboli za<br />
paranoično shizofrenijo, ga Alicia spodbudi, da<br />
se začne boriti z neozdravljivo boleznijo.<br />
Ebro, iz zibelke v bitko,<br />
zg. drama, Španija 2016<br />
NED, 14. 1., 22.15, TVS2<br />
Film o zadnjih mesecih španske državljanske<br />
vojne v Kataloniji, kot se je dogajala v vrstah<br />
levičarskih republikancev. Leta 1938 je bilo <strong>na</strong><br />
tisoče mladih fantov, starih 17 ali 18 let, vpoklicanih<br />
v vojsko, med njimi tudi glavni ju<strong>na</strong>k Pere,<br />
ki je živel <strong>na</strong> podeželju in si ni predstavljal, kaj<br />
ga čaka. E<strong>na</strong>ko kot preostali vpoklicani vrstniki.<br />
Življenja teh mladih fantov, ki so se bojevali ob<br />
reki Ebro, so se spremenila za vedno.<br />
Valentin Stanič,<br />
dok. film, SLO 2023<br />
TOR, 16. 1., 20.00, TVS1<br />
Leta 2024 praznujemo 250. obletnico rojstva<br />
Valenti<strong>na</strong> Staniča, goriškega duhovnika: alpinista,<br />
dobrotnika, literata, učitelja, ustanovitelja<br />
prve gluhonemnice ter prvega društva proti<br />
mučenju živali <strong>na</strong> <strong>na</strong>ših tleh. Na Bavarskem<br />
slovi kot prvopristopnik <strong>na</strong> goro Watzmann, pri<br />
<strong>na</strong>s je prvi izmeril višino Triglava. Prebivalstvo<br />
ob Soči je pocepil ob epidemiji črnih koz in vernike<br />
kar med pridigami izobraževal o novostih<br />
v kmetijstvu.<br />
Pričevalci: Anica Rahne,<br />
dok. film, SLO 2023<br />
TOR, 16. 1., 23.00, TVS1<br />
posnetek zaslo<strong>na</strong><br />
Režija: Jože Moži<strong>na</strong><br />
Anica Rahne se je rodila leta 1933 <strong>na</strong> Šujici v<br />
župniji Dobrova pri Ljubljani. Anica se spomni<br />
prihoda Italijanov, ki so bili <strong>na</strong>stanjeni v njihovi<br />
hiši in za katere pravi, da so bili veliki boječneži<br />
in strahopetci. Anica pripoveduje o neverjetni<br />
zgodbi bližnjega soseda, po domače Zelovega,<br />
ki se je po vojni kot ubežnik (pobegnil je<br />
iz taborišča v Šentvidu) dvajset let skrival po<br />
kleteh, nekaj časa doma, nekaj časa pri sosedih.<br />
Njegovo življenje je bilo težko in <strong>na</strong>peto, saj je<br />
bil v stalni nevarnosti, da ga odkrijejo.
Koledar dogodkov JANUAR<br />
DOGODKI<br />
57<br />
Cankarjev dom<br />
14<br />
NED<br />
15<br />
PON<br />
16<br />
TOR<br />
Heloiza (in Abelard)<br />
19.30<br />
Cankarjev dom, Prešernova cesta 10, Ljublja<strong>na</strong><br />
Opera<br />
Oper<strong>na</strong> noviteta dveh priz<strong>na</strong>nih slovenskih ustvarjalcev, libretista<br />
Mila<strong>na</strong> Dekleve in skladatelja Petra Kopača, osvetljuje življenje<br />
srednjeveškega francoskega sholastičnega filozofa, učitelja,<br />
teologa, skladatelja in pesnika Petra Abelarda (1079–1142) in<br />
njegove življenjske sopotnice Héloise d'Argenteuil – nune, filozofinje,<br />
pisateljice, učenjakinje in opatinje.<br />
Glasba: Peter Kopač, Libreto: Milan Dekleva, Režija: Eva Hribernik,<br />
Dirigentka: Jele<strong>na</strong> Susnick, Scenograf: Jaro Ješe, Kostumografinja:<br />
Anja<strong>na</strong> Pavlič.<br />
Nastopajo: Heloiza – Katja Konvalinka, sopran; Abelard – Edvard<br />
Strah, tenor; Sv. Ber<strong>na</strong>rd – Darko Vidic, bariton; Peter Častitljivi<br />
– Janko Volčanšek, basbariton; komorni ansambel Slovenskega<br />
komornega glasbenega gledališča.<br />
11<br />
ČET<br />
Almini večeri –<br />
Samo Rugelj<br />
20.00<br />
Cankarjev dom,<br />
Prešernova cesta 10, Ljublja<strong>na</strong><br />
Pogovorni večer<br />
13<br />
SOB<br />
Gary Graden & Komorni zbor<br />
Megaron: Oratorij Mesija,<br />
G. F. Händel<br />
18.00<br />
Dvora<strong>na</strong> Union, Maribor, Prešernova<br />
ulica 3, Maribor<br />
Koncert<br />
13<br />
Novoletno srečanje<br />
treh Slovenij 2024<br />
15<br />
Potopisni ponedeljki: Od<br />
Slovenije do Lofotov z avtom<br />
SOB<br />
14<br />
v soboto od 8.30 do večera,<br />
v nedeljo od 8.00 do 13.00<br />
Katoliški dom prosvete v Tinjah,<br />
Proštijska pot 1, Tinje, Avstrija<br />
PON<br />
19.00<br />
Hostel Celica, Metelkova 8, Ljublja<strong>na</strong><br />
Potopisno predavanje<br />
NED<br />
Predavanje, okrogla miza,<br />
kulturni program, maša<br />
16<br />
TOR<br />
Cerkev in družba: Kaj je res?<br />
– Žejni smo resnice.<br />
18.00<br />
Kulturni dom Šmartno v Tuhinju,<br />
Šmartno v Tuhinju 27<br />
Okrogla miza<br />
Želite povabiti <strong>na</strong> svoj dogodek? Pišite <strong>na</strong>m <strong>na</strong> dogodki@domovi<strong>na</strong>.je.<br />
16<br />
TOR<br />
Sredi domovine, večer<br />
z zamejskimi ustvarjalci:<br />
Jernej Šček<br />
18.00<br />
Urad vlade RS za Slovence v zamejstvu in<br />
po svetu, Erjavčeva c. 15, Ljublja<strong>na</strong><br />
Pogovorni večer<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
58<br />
SUDOKUJA, VSOTNICI<br />
VSOTNICA (angleško sumplete) je tabela, v kateri je treba prečrtati števila<br />
tako, da je vsota neprečrtanih števil po vrsticah in stolpcih ustrez<strong>na</strong> (e<strong>na</strong>ka<br />
številom desno od tabele in pod tabelo).<br />
8 7 7 4 1 5 4 28<br />
9 5 9 3 7 1 4 24<br />
2 5 6 9 5 3 7 19<br />
6 7 9 7 1 7 6 27<br />
9 4 7 1 4 1 3 14<br />
8 7 9 2 7 8 9 19<br />
3 8 5 2 2 8 2 10<br />
27 14 28 16 15 12 29<br />
7 2 2 2 5 7 2 13<br />
1 7 3 6 9 9 6 23<br />
7 2 8 5 1 5 3 24<br />
2 5 5 2 5 6 7 18<br />
7 4 6 2 9 7 6 16<br />
3 3 6 1 8 7 3 17<br />
6 6 6 2 5 3 3 9<br />
10 20 22 15 28 14 11<br />
8 7 7 4 1 5 4<br />
9 5 9 3 7 1 4<br />
2 5 6 9 5 3 7<br />
6 7 9 7 1 7 6<br />
9 4 7 1 4 1 3<br />
8 7 9 2 7 8 9<br />
3 8 5 2 2 8 2<br />
7 2 2 2 5 7 2<br />
1 7 3 6 9 9 6<br />
7 2 8 5 1 5 3<br />
2 5 5 2 5 6 7<br />
7 4 6 2 9 7 6<br />
3 3 6 1 8 7 3<br />
6 6 6 2 5 3 3<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
Kolum<strong>na</strong><br />
TINO MAMIĆ<br />
ZASLONSKI<br />
POSNETEK<br />
Čivkam, a se odmikam<br />
DALMATINO<br />
Twitter, ki ga v <strong>na</strong>šem uredništvu imenujemo Čivkarija, novi lastnik Elon Musk pa ga je<br />
preimenoval v X, je v marsičem spremenil svet. V svet politike je prinesel dialog in svobodo<br />
izražanja, ki sta bila pred tem omeje<strong>na</strong> <strong>na</strong> politično elito.<br />
59<br />
Danes se lahko javno<br />
obregne ob predsednika<br />
ZDA tudi<br />
slehernik iz Slovenije.<br />
Je pa tu <strong>na</strong>stopila nova<br />
težava. Med sleherniki, varno<br />
skritimi v anonimnosti,<br />
je precej tudi polpismenih,<br />
neizobraženih in primitivnih.<br />
Celo marsikateri politik<br />
si rad omisli anonimni profil,<br />
skozi katerega svoje politične<br />
<strong>na</strong>sprotnike zmerja<br />
in žali. Uveljavilo se je celo<br />
ne<strong>na</strong>pisano pravilo, da se<br />
<strong>na</strong> Twitterju vsi tikajo. To<br />
seveda avtomatično prinese<br />
nižji kulturni nivo: težko<br />
nekoga vikaš, če ga obkladaš<br />
z zmerljivkami.<br />
ČUDEŽNI TIPKI<br />
Sam zato skorajda prav sleherni<br />
dan kakega vulgarnega komentatorja blokiram ali mutiram<br />
– to pomeni, da mu onemogočim objavljanje <strong>na</strong> mojih<br />
tviterskih straneh ali da njegovih objav ne vidim. Obe tipki,<br />
»block« in »mute«, sta zato zame <strong>na</strong>dvse pripravni orodji. Pomagata<br />
mi, da ne tratim časa za spletno gostilniško prerekanje<br />
ali poulično dretje.<br />
Še vedno pa se oglaša veliko ljudi, ki skušajo izražati<br />
<strong>na</strong>sprotovanje mojim čivkom. Čeprav gre samo za moje osebno<br />
mnenje in čeprav ne vztrajam, da bi tako morali razmišljati<br />
vsi. Čeprav gre za izraženo misel, ki je samo e<strong>na</strong> od mnogih<br />
v vrsti in ne tekmuje z drugimi za prvo mesto.<br />
VIKANJE IN TIKANJE<br />
Zadnjič je tako preprost čivk med nekaterimi zbudil zgražanje<br />
in celo agresijo. Sem si rekel, hvala Bogu, da imam toliko<br />
ljudi onemogočenih. Kaj bi šele bilo, če bi se oglasili vsi primitivci.<br />
Takole sem zapisal: »Mnogi se zmrdujejo <strong>na</strong>d vikanjem.<br />
Pa saj je to del <strong>na</strong>še kulture in civilizacije! Bogastvo<br />
jezika. Vikamo vsakogar, ki ga ne poz<strong>na</strong>mo dobro – ne glede<br />
<strong>na</strong> status –, tudi predsednik čistilko. Tako si izražamo<br />
osnovno spoštovanje. Z vikanjem smo <strong>na</strong> evolucijskem drevesu<br />
dlje, brez pa bližje živalim.«<br />
Čivk je imel precej poobjav in je v dnevu ali dveh postal<br />
drugi <strong>na</strong>jbolj videni/brani tvit v zadnjih mesecih. Tolikšno<br />
pozornost je verjetno vzbudil, ker so se tisti, ki pri čivkanju ne<br />
sledijo pravopisu in/ali bontonu, čutili <strong>na</strong>padene. Ali nemočne,<br />
saj prenekateri niti ne z<strong>na</strong> zapisati čivka brez slovnične<br />
<strong>na</strong>pake. Mimogrede: za to si sicer niso krivi samo sami, saj so<br />
nekateri deli pravopisa tudi povsem neživljenjski.<br />
A vikanje ni del tega dela<br />
pravopisa, pa čeprav vse več<br />
ljudi, žal, vikanja sploh ne z<strong>na</strong><br />
več uporabljati. Celo predsednik<br />
države uporablja tako<br />
imenovano polvikanje. In to<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lni televiziji, v intervjuju<br />
leta. Uporabljal je izraze,<br />
ki sodijo <strong>na</strong> vaško šagro,<br />
kot rečemo veselici v čast vaškemu<br />
patronu: »Ste videla ...«<br />
in »Ste rekla ...«<br />
Polvikanje ne izraža, da je<br />
človek neumen, saj se vikanja<br />
<strong>na</strong>uče tudi ljudje z omejenim<br />
inteligenčnim kvocientom.<br />
Polvikanje izraža neomikanost.<br />
Vikanja in vljudnosti<br />
te <strong>na</strong>uči mama. Za omiko ne<br />
potrebuješ ne klasične gim<strong>na</strong>zije<br />
ne fakultete.<br />
NOVOLETNI IZHOD<br />
Pred meseci sem po branju knjige Digitalni minimalizem potegnil<br />
nekaj »spletnih« potez. S telefo<strong>na</strong> sem si odstranil vse opomnike<br />
za sporočila družbenih omrežij. Na spletnih omrežjih<br />
sem prenehal objavljati nepomembne zanimivosti, ki jih opazim<br />
<strong>na</strong> poti. Dostop <strong>na</strong> Facebook sem si omejil <strong>na</strong> osebni raču<strong>na</strong>lnik,<br />
»fejst« pa sem si omejil tudi čas s »fejstbukom«. Povsem<br />
sem prenehal komurkoli podeljevati srčkaste oz<strong>na</strong>ke. Povedano<br />
preprosteje in bolj vulgarno: prenehal sem »lajkati«. <strong>Zakaj</strong><br />
sem to nehal, je dolga zgodba in bi si zaslužila novo kolumno.<br />
Z novim letom in po objavi »vikarskega« čivka pa je v meni<br />
dozorel sklep, da se samoomejim tudi pri čivkanju. Čivkal<br />
bom še, vendar se ne bom več spuščal v debatiranje pod čivki.<br />
Moj elektronski <strong>na</strong>slov je itak objavljen v Domovini, če bi<br />
koga kaj podrobneje zanimalo.<br />
Dva moja sinova sta z novim letom začela svoj postni program<br />
Exodus 90. Sam temu ne bi bil kos. Ne bom <strong>na</strong>tančno<br />
povedal, kaj v programu je zame pretežko, hi, hi ... Moj eksodus,<br />
moj izhod iz Egipta, bo zato samo izhodek. No, ja,<br />
bo pa trajal, upam – večno.<br />
<br />
Ta je bila bosa<br />
V zadnji kolumni <strong>na</strong> tej strani se mi je zgodil lapsus. Namesto koroškega<br />
pesnika prve polovice prejšnjega stoletja »leve bolj smeri«<br />
Karla Destovnika Kajuha, sem za avtorja pesmi Bosa pojdiva zapisal<br />
koroškega pisatelja prve polovice prejšnjega stoletja »leve bolj smeri«<br />
Lovra Kuharja, Prežihovega Voranca. Za <strong>na</strong>pako se opravičujem.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
60 RAZVEDRILO Humor<br />
Predsednik vlade Robert <strong>Golob</strong><br />
izrazil hvaležnost vsem, ki dohodnine<br />
niso <strong>na</strong>menili raznim društvom,<br />
ampak so jo prepustili vladi.<br />
Ljubljančani dočakali dan<br />
brez zastojev <strong>na</strong> Du<strong>na</strong>jski cesti.<br />
Ker je zaprta.<br />
SINNY BOY @SINNYBOY2<br />
FOTOALBUM BABICE:<br />
1931 – rojstvo (1 fotografija)<br />
1945 – zaključek osnovne šole (1 fotografija)<br />
1955 – zaključek fakultete (1 fotografija)<br />
1962 – poroka (1 fotografija)<br />
FOTOALBUM VNUKINJE:<br />
19.38 – <strong>na</strong> kavi (29 fotografij)<br />
19.43 – držanje palačinke (13 fotografij)<br />
19.59 – držanje kave z <strong>na</strong>smehom (41 fotografij)<br />
20.01 – pot <strong>na</strong> stranišče (126 fotografij)<br />
Božo Simonič @Bodem43<br />
Fsem dohtarom specialistom bi rad voščo:<br />
Fse <strong>na</strong>jtaboljše v letu 2025.<br />
A<strong>na</strong> Blu @A<strong>na</strong>plavablu<br />
Pred odhodom<br />
si zapomnite,<br />
s kom ste v paru!<br />
SINNY BOY @SINNYBOY2<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
KRIŽANKA<br />
61<br />
SESTAVIL<br />
ANDREJ<br />
PRAZNIK<br />
GORA<br />
V. OD BE-<br />
GUNJ NA<br />
GORENJ.<br />
VELIKA<br />
UPRAVNA<br />
ENOTA V<br />
FRANCIJI<br />
ČLOVEK,<br />
KI DAJE<br />
PRIPOMBE<br />
MAJHNA<br />
ŽIVAL,<br />
KI LEZE<br />
(OTROŠ.)<br />
9<br />
ROMANA<br />
TOMC<br />
GRM<br />
ZA PRAVI<br />
ČAJ<br />
ČLOVEK,<br />
KI PIŠE<br />
AFORIZME<br />
NAGROBNI<br />
NAPIS<br />
SHUTTERSTOCK<br />
FANT<br />
(POGOV.)<br />
LJUBITELJ<br />
RUBIDIJ<br />
PRIPO-<br />
MOČEK<br />
KLICNA<br />
OBLIKA<br />
IMENA<br />
IVA<br />
JAN<br />
OBLAK<br />
EDEN<br />
OD ČUTOV<br />
2<br />
DOMOVINA<br />
SLOV.<br />
DUHOVNIK<br />
IN SKLA-<br />
DATELJ<br />
PESEM<br />
PESNIK<br />
PAVČEK<br />
ANDREJ<br />
BAJUK<br />
ADRESA<br />
LINIJA<br />
KUŽA<br />
IZDELO-<br />
NEODLOČ.<br />
MESTO NA<br />
VALEC OVADUH<br />
POLOŽAJ<br />
ZAHODU<br />
KRTAČ<br />
PRI ŠAHU<br />
UKRAJINE<br />
5 CARLOS<br />
TEVEZ<br />
EDINOST<br />
KNJIGA<br />
Z RISBAMI<br />
ZA BAR-<br />
VANJE<br />
EMIL<br />
NOLDE<br />
ODRIV<br />
VODE<br />
Z VESLOM<br />
FOTOGR.<br />
STOJALO<br />
STEZA<br />
DIVJADI<br />
TISOČ<br />
VOLTOV<br />
VALENTIN<br />
STANIČ<br />
AM. ZVEZ.<br />
DRŽAVA<br />
SVETNIK<br />
1<br />
(MAKSIM.)<br />
MESTO V<br />
FRANCIJI<br />
8<br />
MESTO NA<br />
GORENJ-<br />
SKEM<br />
OGNJENIK<br />
NA SICILIJI<br />
DOMOVINA<br />
OBRAT<br />
TELESA<br />
NA<br />
PODLAGI<br />
STVAR<br />
GORA<br />
Z. OD<br />
ŽELEZNE<br />
KAPLE<br />
HRVAŠKI<br />
KNJIŽEV-<br />
NIK<br />
(AUGUST)<br />
RASTLINA<br />
NA LIVADI<br />
PRED-<br />
STOJNIK<br />
KAPITLJA<br />
NEVARNA<br />
PADAVINA<br />
NAGNJEN<br />
SVET<br />
POLITIČNO<br />
ZATO-<br />
ČIŠČE<br />
CITRO-<br />
7<br />
NADA<br />
DEŠČICA<br />
PRI SODU<br />
UREJE-<br />
NOST<br />
PODZEMNI<br />
PROSTOR<br />
KRAJ SV.<br />
OD VIPAVE<br />
ANTON<br />
AŽBE<br />
4 VEČJA<br />
DOMAČA<br />
ŽIVAL<br />
PETERO-<br />
KNJIŽJE<br />
NAJVEČJI<br />
JELEN<br />
OZKA POT<br />
V SNEGU<br />
VINKO EN-<br />
GELMAN<br />
DEDNA<br />
6<br />
OSNOVA<br />
NAZIRA-<br />
NJE<br />
GLAVNO<br />
GESLO<br />
1 2 3<br />
4 5 6<br />
PRISED-<br />
3<br />
NIK, ČLAN<br />
7 8 9<br />
SODNEGA<br />
ZBORA<br />
Branko Cestnik @BCestnik<br />
Filozof Diogen je večerjal lečo. Prišel je<br />
filozof Aristip, ki je prijateljeval s kraljem<br />
in živel udobno.<br />
Aristip Diogenu: Če bi se ti <strong>na</strong>učil častiti<br />
kralja, ti ne bi bilo potrebno jesti leče.<br />
Diogen Aristipu: Če bi se ti <strong>na</strong>učil jesti<br />
lečo, ti ne bi bilo potrebno častiti kralja.<br />
P O K R O V K A<br />
O D V I S N I K<br />
K V E S T U R A<br />
R I S A R K A<br />
O S T R V<br />
V N U K<br />
K I R A<br />
A K A<br />
govedo, trava, asesor. Glavno geslo: Kraški rob.<br />
preval, limo<strong>na</strong>da, reč, red, Tora, Obir, Col, gaz, Šenoa,<br />
amater, Rb, Ivi, črta, pes, Stanko Premrl, CT, pobarvanka,<br />
VS, EN, stativ, Kolbe, veslaj, kilovolt, toča, azil, gen,<br />
Rešitev križanke (vodoravno): Dobrča, epitaf, pob, JO,<br />
VELIKO JE POKLICANIH, A MALO IZVOLJENIH.<br />
Rešitev skrite misli:<br />
REŠITVE:<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
62<br />
JU3 2052<br />
MILENA MIKLAVČIČ<br />
DEPOSITPHOTOS<br />
Slovenci smo<br />
IZJEMNI OPTIMISTI<br />
Kolum<strong>na</strong><br />
V ponovoletnih dneh se lahko hitro prepričamo, kako pomembno so med seboj povezani<br />
novi začetki in <strong>na</strong>še <strong>na</strong>vade. Četudi so nekatere med njimi boleče, uničujoče,<br />
celo povezane z <strong>na</strong>siljem, so <strong>na</strong>m hkrati, hočeš nočeš, z<strong>na</strong>ne in domače. Zaradi lastne<br />
lenobe se neradi izpostavljamo negotovosti in tveganju, ki ga pri<strong>na</strong>šajo spremembe.<br />
Pogosto ne razumemo, zakaj se<br />
ženske, ki trpijo v <strong>na</strong>silnem<br />
partnerstvu, tako poredko odločijo<br />
za odhod. Ob tem pa ne<br />
pomislimo, da se tudi sami ne moremo<br />
ločiti od Titove slike, ki smo jo, polni<br />
kičastega zanosa, že v rani mladosti<br />
obesili <strong>na</strong> steno <strong>na</strong>d zakonsko posteljo.<br />
ILUZIJE<br />
Na začetku vsakega novega leta radi<br />
delamo <strong>na</strong>črte, kako drugače bo, če se<br />
bomo mičkeno potrudili. V tem slogu<br />
zvenijo tudi <strong>na</strong>ša voščila, ki jih obilno<br />
delimo ne le med tiste, ki so <strong>na</strong>m blizu,<br />
ampak tudi med one, ki jih ne maramo.<br />
Svoboda je <strong>na</strong> Facebooku objavila sponzoriran<br />
oglas, v katerem, med drugim,<br />
pravi, da se »izzivov že v minulem letu<br />
niso ustrašili«. Za v<strong>na</strong>prej pa obljubljajo<br />
tudi učinkovito zdravstvo, ki bo<br />
omogočilo »pravočasen dostop do kakovostnih<br />
storitev«. Več kot tisoč sledilcev<br />
je to pleteničenje všečkalo. Mar<br />
to pomeni, da novo leto, novi začetki,<br />
pri<strong>na</strong>šajo tudi stare, prežvečene in lažnive<br />
iluzije, brez katerih državljani ne<br />
moremo živeti?<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024<br />
OPTIMISTI<br />
Čeprav smo avgusta doživeli <strong>na</strong>jhujše<br />
poplave po letu 1926, čeprav je vlada ob<br />
tej priložnosti več kot 600 druži<strong>na</strong>m,<br />
ki so ostale brez strehe <strong>na</strong>d glavo, obljubljala<br />
marsikaj, je do danes malokatera<br />
obljuba »meso postala«. Tudi do<br />
množične gradnje novih montažnih<br />
hiš še ni prišlo. Čeprav je <strong>Golob</strong>ovo<br />
(56) vlado dodobra pretreslo pričanje<br />
nekdanje notranje ministrice Tatjane<br />
Bob<strong>na</strong>r (54), se ljudstvo še zmeraj ni kaj<br />
prida zganilo. Čeprav so ministri padali<br />
kot za stavo, je bilo pomembnejša novica,<br />
da bodo janšisti zdaj zdaj v celoti<br />
odstranjeni. Čeprav je potekala brutal<strong>na</strong><br />
depolitizacija <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lke, so optimisti<br />
skomignili z rameni, prepričani, da<br />
je slovenska realnost še zmeraj pol<strong>na</strong><br />
pozitivne energije in sveže dišečih rožic.<br />
Čeprav so <strong>na</strong>m ukinili dan spomi<strong>na</strong><br />
<strong>na</strong> žrtve komunističnega <strong>na</strong>silja in Muzej<br />
osamosvojitve, čeprav že več tednov<br />
zapored spremljamo tragikomedijo<br />
okoli kraje živine in višanje davkov, so<br />
optimisti ostali trdno v sedlu. Do živega<br />
jim ni prišlo niti to, da so Kombi<strong>na</strong>tke<br />
za božič <strong>na</strong> radiu prepevale »Jutri gremo<br />
v <strong>na</strong>pad«, za silvestrovo pa so <strong>na</strong>m z<br />
malo zamude <strong>na</strong> zanimiv <strong>na</strong>čin voščili<br />
srečno novo leto z »Druže Tito, mi ti se<br />
kunemo«. Slovenci smo izjemni optimisti!<br />
In, seveda, verjamemo, da bodo s 1.<br />
1. 2024 čakalne vrste v zdravstvu, kot je<br />
obljubil <strong>Golob</strong>, takšne, kot so v razviti<br />
Avstriji ali Švici.<br />
POZITIVNO RAZMIŠLJANJE<br />
Nobe<strong>na</strong> skrivnost ni, neštetokrat je bilo<br />
videno pod prejšnjo vlado, da državljani<br />
tistemu, ki jim reče, da pride lepši jutri s<br />
... kakšen Oče<strong>na</strong>š<br />
pa bi <strong>na</strong>menili tudi<br />
zdravi pameti.<br />
trdim delom in odpovedovanjem, hitro<br />
obrnejo hrbet. Janševim so <strong>na</strong> smrt zamerili<br />
nošenje mask in številne ukrepe<br />
v času kovida. Danes niti slišati nočejo,<br />
da so bolnišnice prepolne takšnih bolnikov.<br />
Podatke o smrtnosti med bolniki<br />
pa mediji skrivajo? Dr. Bojanka Štern je<br />
zapisala: »Prišli smo v fazo, ko se dobro<br />
ve, kaj kovid povzroča, ko so zdravniki<br />
tarče – popljuvani in kaznovani, da ima<br />
pokvarje<strong>na</strong> oblast mir, ko barabam vračajo<br />
globe, ko so prav tem dali de<strong>na</strong>r in<br />
oblast! Kaj iz tega nujno sledi!? Zaščiti<br />
se sam, v tej da<strong>na</strong>šnji Sloveniji te nihče<br />
ne bo.«<br />
LAŽNE PODOBE<br />
Živimo v času, ko so družab<strong>na</strong> omrežja<br />
in tudi mediji polni blišča in glamurja.<br />
Nekritično verjamemo, da <strong>na</strong>m bo<br />
zu<strong>na</strong>nja lepota prinesla srečo in zadovoljstvo.<br />
Sanjamo o princu <strong>na</strong> belem<br />
konju, ki <strong>na</strong>s bo odrešil fi<strong>na</strong>nčnih skrbi.<br />
<strong>Zakaj</strong> bi se učili, ko pa lahko starši drago<br />
plačujejo inštruktorje ali celo podkupujejo<br />
profesorje? Negativ<strong>na</strong> selekcija<br />
je v polnem razmahu! Veči<strong>na</strong> teh,<br />
ki jim z domačega kavča zavidamo, so<br />
»daleč prilezli« zaradi zvez in poz<strong>na</strong>nstev<br />
in pravega političnega prepričanja.<br />
Odstavljeni urednik s TV SLO, Rajko<br />
Gerič (63), pravi, da pri njih prihaja do<br />
čisto <strong>na</strong>vadnih stalinističnih čistk. Pa<br />
mislite, da <strong>na</strong>jbolj glasno večino to zanima?<br />
Ne! Državljani so <strong>na</strong>d lažno podobo<br />
svobode še zmeraj <strong>na</strong>vdušeni. Berite<br />
Facebook, če ne verjamete!<br />
ZA KONEC<br />
V letu 2024 bi bila vesela vsakega, ki bi<br />
(bo) ponovno, vsaj enkrat mesečno, <strong>na</strong>polnil<br />
Stožice z dobromislečimi ljudmi,<br />
starimi in mladimi, ki bi molili za lepši<br />
jutri, kakšen Oče<strong>na</strong>š pa bi <strong>na</strong>menili<br />
tudi zdravi pameti. Če bi <strong>na</strong>m ta <strong>na</strong>vada<br />
prešla v kri, bi bilo morda nekoč lahko<br />
vsaj malo drugače, če ne celo bolje.
Razvedrilo<br />
LLLLL+<br />
63<br />
SKRITA MISEL<br />
VELIT KONJ DEPO KULI<br />
CAAN IHAN MASLO<br />
NIZ VOLEJ REN PIH<br />
V vsaki gornji besedi prečrtajte pravo črko,<br />
ostale pa po vrsti prepišite v spodnja polja.<br />
Tu boste prebrali z<strong>na</strong>no misel. (Jp)<br />
,<br />
.<br />
SHUTTERSTOCK<br />
LAŽJI MAGIČNI<br />
KRIŽKRAŽ<br />
DVAKRAT POŠEVNO:<br />
1 <strong>na</strong>vadno okrogel del kuhinjske posode<br />
2 stavek podredja, ki smiselno dopolnjuje<br />
<strong>na</strong>dredni stavek; tudi človek, zasvojen<br />
npr. z alkoholom ali mamili<br />
3 <strong>na</strong>jvišji policijski urad v Italiji; nekdaj<br />
vpisni urad <strong>na</strong> univerzi<br />
4 ilustratorka<br />
5 tanjše deblo ali vrh debla s prisekanimi vejami,<br />
ki se uporablja za sušenje krme; tudi stog<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
JP<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
6 sin hčere ali si<strong>na</strong><br />
7 pogosto rusko žensko ime;<br />
npr. ruska režiserka Muratova<br />
8 veliko pristanišče v severnem delu Izraela,<br />
Akon; tudi ljudstvo in pokraji<strong>na</strong> v Nigeriji (jp)<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
64<br />
SLIKOVITO<br />
Kristus blagoslavlja otroke<br />
– Lukas Cra<strong>na</strong>ch st.<br />
GREGOR ČUŠIN<br />
WIKIART<br />
Satira<br />
Prešli so prazniki in minili svetki,<br />
zato sem se hočeš - nočeš moral<br />
spet usesti k raču<strong>na</strong>lniku, da<br />
spišem in oddam svojo prvo novoletno<br />
tlako.<br />
Najprej sem pobrskal po novicah, da<br />
bi videl, kaj v tem še po plenicah dišečem<br />
ali smrdečem letu – odvisno pač od<br />
stališča, gledišča in zavihanosti nosu –<br />
vznemirja <strong>na</strong>rod, <strong>na</strong>to pa še po zakladnici<br />
likovne umetnosti, da bi me v oko<br />
zbodlo kaj bolj ali manj slikovitega.<br />
Med tem ustvarjalnim procesom,<br />
ki za nepoučenega, priz<strong>na</strong>m, <strong>na</strong> zu<strong>na</strong>j<br />
morda res izgleda, kot da zgolj skrolam<br />
po spletnih straneh, me je zmotila moja<br />
boljša polovica oziroma moj boljši jaz,<br />
če pregovor, da sva eno, vzamemo zares.<br />
(Naj tu dostavim še pripis, da sem<br />
se pri pisanju zatipkal in <strong>na</strong>pisal »moj<br />
bolšji jaz«. Freud bi težko zadržal jezik<br />
za zobmi, če bi bil prisoten, jaz pa priz<strong>na</strong>m,<br />
da si ne upam razviti in a<strong>na</strong>lizirati<br />
tega lapsusa.)<br />
»Kaj pa delaš?!« se je obregnila in mi<br />
hkrati že gledala prek rame <strong>na</strong> ekran.<br />
Na sliko <strong>na</strong> ekranu.<br />
Kljub temu da me je zmotila, spet,<br />
sem ji hotel čisto mirno odgovoriti, da<br />
pač pišem članek za …, pa je že tulila:<br />
»Jezus Kristus! Kaj pa je to?!«<br />
»Točno to, kar si rekla: Kristus. Ki<br />
blagoslavlja otroke,« sem ji odgovoril<br />
med brisanjem čaja, ki sem ga, prestrašen<br />
od ne<strong>na</strong>dnega kričanja, polil po<br />
mizi, tipkovnici, tleh in žal tudi po sebi.<br />
»Ti! O čem pa <strong>na</strong>meravaš pisati?!« je<br />
zavrtala vame.<br />
»O blagoslovu?« že nisem bil več čisto<br />
prepričan v svojo <strong>na</strong>mero.<br />
»Ja pa jade!«<br />
»Kaj?«<br />
»Nič kaj! Nobene potrebe ni, da še ti<br />
mešaš ta …«<br />
Iskala je besedo. Očitno. Pa je ni<br />
<strong>na</strong>šla. Hočem reči: jo je, pa se ji ni zdela<br />
primer<strong>na</strong>. Tudi meni ne. Vsaj ne za<br />
objavo.<br />
Lukas Cra<strong>na</strong>ch st., Kristus<br />
blagoslavlja otroke<br />
(1540–1550), Kunstmuseum<br />
Winterthur, Winterthur, Švica.<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
»Ja?«<br />
»Saj veš, kaj mislim, no!«<br />
»Mislim, da vem. Čeprav me običajno<br />
prav ti prepričuješ, da nimam pojma.<br />
Posebej ne o tem, kaj ti misliš!«<br />
Ne vem, od kod mi pogum, da sem<br />
se tako predrzno odzval, vendar je res,<br />
da se neprestano prepirava okrog tega,<br />
kaj je o<strong>na</strong> zares mislila, ko je rekla, kar<br />
je rekla, in kaj sem jaz mislil, da je mislila,<br />
ko je rekla, kar sem mislil, da je rekla,<br />
ko je rekla, kar je mislila.<br />
Razumete?<br />
Ne?<br />
Saj tudi jaz običajno ne, zato pa se<br />
prepirava.<br />
Potem, ko je globoko zavzdihnila in<br />
nekajkrat zavila z očmi, je zgroženo <strong>na</strong>daljevala:<br />
»Lepo te prosim, piši o čem drugem!<br />
Piši o ponovoletnih ce<strong>na</strong>h benci<strong>na</strong>, o<br />
elektriki, o stavki sodnikov, o stavki<br />
zdravnikov, o čakalnih vrstah v zdravstvu,<br />
o čakalnih vrstah <strong>na</strong> RTV-ju –<br />
Saj so jih dali <strong>na</strong> čakanje, a jih niso? –,<br />
piši o novi kmetijski ministrici, o starih<br />
grehih in novih zdrahah v golobnjaku<br />
… Prosim te, <strong>na</strong>jdi kakšno drugo temo.<br />
Predvsem pa <strong>na</strong>jdi kakšno drugo sliko!«<br />
»Kaj pa je <strong>na</strong>robe s to?«<br />
»Kaj pa je <strong>na</strong>robe s to?« je ponovila<br />
za mano, spakujoče opo<strong>na</strong>šujoč me. Če<br />
smem pripomniti, me ni prav dobro zadela,<br />
kljub temu pa me je prizadelo. »Kaj<br />
je <strong>na</strong>robe s tabo? Kje si <strong>na</strong>šel to pornografijo!?<br />
Glej no, lepo te prosim! Vsi otroci<br />
– goli! Enega drži za rit, drugega pa<br />
celo za … Bog se usmili! Tale tu razgalje<strong>na</strong>,<br />
kot da je <strong>na</strong> plaži. In še doji, medtem<br />
ko vsi ti dedci – Bog se usmili! A so to<br />
apostoli? Pa je ne?! – bulijo vanjo. Kdo<br />
sploh so te ženske?«<br />
»Ne vem. Mame, sklepam.«<br />
»Ma, ne more on kar tako vsevprek<br />
blagoslavljati. Kdo pa misli, da je? Bog?!«<br />
»Hmm … Ja. No, vsaj Božji Sin. Njegov<br />
uradni predstavnik <strong>na</strong> zemlji?«<br />
»Zbriši to. In piši o <strong>Golob</strong>u!« je rekla.<br />
»Ali pa o Janši, če ne gre drugače!«<br />
In je šla.<br />
Naj priz<strong>na</strong>m, da se zgoraj opisani<br />
dogodek seveda ni zgodil. Moja »bolšja<br />
polovica« ni taka. Ne ob<strong>na</strong>ša se tako. Ne<br />
govori tako. Ne razmišlja tako.<br />
Dala pa mi je svoj blagoslov, da lahko<br />
pišem take traparije in laži o njej. <br />
Joe Demense Chamberlain<br />
MIR ZA NAŠ ČAS<br />
Chamberlain se vrnil je s sestanka,<br />
mahal je s papirji že z letala,<br />
češ, diplomacija prigarala<br />
nov <strong>na</strong>čin miru je, brez prestanka.<br />
Dali bomo firerju Sudete,<br />
itak niso <strong>na</strong>ši, ampak češki,<br />
izmenjavali so se <strong>na</strong>smeški,<br />
mar bilo jim je za prizadete.<br />
Toliko iz ure zgodovine,<br />
münchenski dogodek epizodni<br />
in kozarci sekta pač prezgodnji,<br />
kar potlači nekam se v temine.<br />
Šolsko snov smo zdav<strong>na</strong>j pozabili,<br />
kdo se Chamberlai<strong>na</strong> sploh spominja,<br />
svet prehitro <strong>na</strong>mreč se spreminja,<br />
komaj Churchill iz pozabe sili.<br />
Fotomontaža CITRUS<br />
POLITIČNA POEZIJA<br />
Mir za <strong>na</strong>š čas novi se pripravlja,<br />
je rešitev tokrat bolj <strong>na</strong> vzhodu,<br />
z njo odleže celemu zahodu,<br />
striček Joe od daleč jo pozdravlja.<br />
Kdo bi stričku staremu zameril,<br />
vzhodnemu tiranu da popušča,<br />
mir da si želi povsem brez trušča,<br />
takega, da ne bi ga vznemiril.<br />
Tista stepa dalj<strong>na</strong> ukrajinska,<br />
ki jo sam Sudeti imenuje,<br />
<strong>na</strong>j se, pravi Joe, za <strong>na</strong>s žrtvuje,<br />
<strong>na</strong>j živi demenca zgodovinska!<br />
65<br />
Več politične poezije je <strong>na</strong> strani www.verzifikator.si<br />
<strong>130</strong> 11. 1. 2024
JE VODA<br />
PREMRZLA?<br />
MM...<br />
NE, V<br />
REDU JE.<br />
POTEM SE PA<br />
NEHAJ TAKO<br />
PEKLENSKO DRETI.<br />
JA,<br />
MAMI.
V tedniku <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
<strong>na</strong>jdem vsestranske<br />
informacije.<br />
Ivo Ban<br />
Podprite neodvisno<br />
novi<strong>na</strong>rstvo,:<br />
<strong>na</strong>ročite se <strong>na</strong><br />
Domovino<br />
• Preverjene informacije za tiste, ki želijo vedeti,<br />
kaj se v resnici dogaja doma in po svetu.<br />
• Ekipa, ki ne menja retorike ob menjavi vlade, ampak<br />
ostaja zvesta svojemu poslanstvu: informiranju bralcev.<br />
• Ekskluzivni članki, intervjuji in oddaje za <strong>na</strong>ročnike.<br />
• Tedenski pregled in komentarji aktualnega dogajanja.<br />
• Z<strong>na</strong>ni kolumnisti: Žiga Turk, Ivan Sivec, Mile<strong>na</strong> Miklavčič,<br />
Gregor Čušin, Aljuš Perti<strong>na</strong>č, Bojan Požar, Peter Merše ...<br />
Pridružite<br />
se širokemu<br />
krogu bralcev,<br />
ki cenijo:<br />
• neodvisen <strong>na</strong>čin poročanja,<br />
• e<strong>na</strong>ka merila za vse,<br />
• predstavitev <strong>na</strong>vdihujočih zgodb<br />
posameznikov in skupin,<br />
• spoštljivo izmenjavo mnenj,<br />
175 €<br />
205,40 €<br />
• <strong>na</strong>š trud, da predstavimo dejstva,<br />
ustvarjanje mnenja pa prepustimo vam.<br />
DA, raču<strong>na</strong>jte <strong>na</strong>me, <strong>na</strong>ročam tednik <strong>Domovi<strong>na</strong></strong>.<br />
(ustrezno oz<strong>na</strong>čite)<br />
12-meseč<strong>na</strong> <strong>na</strong>ročni<strong>na</strong> (52 številk; <strong>na</strong>mesto 205,40 € samo 175 €)<br />
želim plačilo <strong>na</strong> 4 obroke po 43,75 €<br />
6-meseč<strong>na</strong> <strong>na</strong>ročni<strong>na</strong> (26 številk; <strong>na</strong>mesto 102,70 € samo 95 €)<br />
Ime in priimek * :<br />
Ime podjetja (poslovni <strong>na</strong>ročnik):<br />
Ulica in hiš<strong>na</strong> št. * :<br />
Pošt<strong>na</strong> št. in kraj * :<br />
Telefon * :<br />
E-mail * :<br />
Podpis * :<br />
Poštnino za tednik plača <strong>Domovi<strong>na</strong></strong>.<br />
S podpisom potrjujem, da se strinjam s splošnimi pogoji <strong>na</strong>ročanja.<br />
S podpisom potrjujem, da sem sez<strong>na</strong>njen z <strong>na</strong>vedenimi splošnimi pogoji <strong>na</strong>ročanja, ki so objavljeni<br />
<strong>na</strong> spletnem <strong>na</strong>slovu https://www.domovi<strong>na</strong>.je/splosni-pogoji-<strong>na</strong>rocanja/.<br />
<strong>Domovi<strong>na</strong></strong>, d.o.o.<br />
Cesta v Log 11,<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
E: <strong>na</strong>rocnine@domovi<strong>na</strong>.je<br />
T: 059 020 001<br />
NAROČITE<br />
PREK SPLETA
Mi vemo, da je <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
VREDNA svojega de<strong>na</strong>rja.<br />
Prepričajte se TUDI VI!<br />
Naročite 3 brezplačne:<br />
ogledne izvode<br />
tednika <strong>Domovi<strong>na</strong></strong><br />
Domovino berem zato,<br />
da ostanem <strong>na</strong> pravi strani poti.<br />
In obrnjen v pravo smer.<br />
Gregor Čušin, igralec in pisatelj<br />
• Preverjene informacije, kaj se v resnici<br />
dogaja doma in po svetu.<br />
• Dostop do člankov novi<strong>na</strong>rske ekipe,<br />
ki ne menja retorike ob menjavi vlade, ampak ostaja<br />
zvesta svojemu poslanstvu: informiranju bralcev.<br />
• Dostop do ekskluzivnih člankov, intervjujev in oddaj,<br />
ki so <strong>na</strong> voljo samo <strong>na</strong>ročnikom.<br />
• Tedenski pregled in komentarji aktualnega dogajanja.<br />
Pridružite se<br />
ŠIROKEMU<br />
krogu bralcev,<br />
KI CENIJO:<br />
• neodvisen <strong>na</strong>čin poročanja,<br />
• e<strong>na</strong>ka merila za vse,<br />
• predstavitev <strong>na</strong>vdihujočih zgodb<br />
posameznikov in skupin,<br />
• spoštljivo izmenjavo mnenj,<br />
• <strong>na</strong>š trud, da predstavimo dejstva,<br />
ustvarjanje mnenja pa prepustimo vam.<br />
<strong>Domovi<strong>na</strong></strong>, d.o.o.<br />
Cesta v Log 11,<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
E: <strong>na</strong>rocnine@domovi<strong>na</strong>.je<br />
T: 059 020 001<br />
NAROČITE<br />
PREK SPLETA