Vojenské lesy 2/2023
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p.
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong><br />
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p. Ročník XVII / 2 - <strong>2023</strong>
VOJENSKÉ<br />
LESY<br />
Časopis zamestnancov<br />
Vojenských lesov<br />
a majetkov SR, š.p.<br />
2/<strong>2023</strong><br />
Ročník 17<br />
SLOVO NA ÚVOD<br />
ISSN 1338-3221<br />
VYDAVATEĽ:<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR, š.p.<br />
Lesnícka 23<br />
962 63 PLIEŠOVCE<br />
tel: 045/5306 101<br />
fax: 045/5306 102<br />
e-mail: sekretariat@vlm.sk<br />
web: www.vlm.sk<br />
REDAKCIA:<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR, š.p.<br />
Lesnícka 23<br />
962 63 PLIEŠOVCE<br />
tel: 045/5306 121<br />
mobil: 0902 913 223<br />
fax: 045/5306 122<br />
REDAKČNÁ RADA:<br />
Predseda: Ing. Gabriela Poljaková (šéfredaktor)<br />
Členovia:<br />
Ing. Juraj Laco (redaktor)<br />
Ing. Ľudovít Zvalený(redaktor)<br />
Ing. Marián Hojdan(redaktor)<br />
Ing. Ivan Schlosser – (redaktor –<br />
odborný garant pre strelectvo)<br />
Ing. Jaroslav Jurský – (redaktor –<br />
odborný garant pre kynológiu)<br />
LAYOUT A SADZBA: Peter Jánsky<br />
ZABEZPEČENIE TLAČE: Jánsky, s. r. o.<br />
NEPREDAJNÉ!<br />
Neprešlo jazykovou úpravou.<br />
Vážené kolegyne, kolegovia, milí čitatelia časopisu zamestnancov vojenských lesov.<br />
Ročník XVII. podnikového časopisu vrátane mimoriadneho čísla sa nesie v znamení<br />
30. výročia Vojenských lesov a majetkov SR.; š.p. Všetky organizačné zložky prešli za toto<br />
obdobie mnohými zmenami. Na to ako sa podnik postupne rozvíjal sme mohli zaspomínať<br />
v mimoriadnom čísle nášho časopisu. Zmena je skutočne jedinou konštantou v živote človeka<br />
a vďaka zmene nastáva aj progres. Spomínam tieto slová najmä preto, že uplynulý rok sa<br />
jednoznačne dá charakterizovať rokom zmien. Zmien spoločenských, ekonomických a najmä<br />
hospodárskych. Ekonomické dopady vojny a ťažkých rokov sa odzrkadlili naplno aj v odvetví<br />
lesného hospodárstva.<br />
Začiatok roku sme vďaka efektívnemu a rýchlemu riadeniu procesov využili v maximálnej<br />
miere na čo možno najlepšie zhodnotenie drevnej hmoty. Tento benefit sa preukázal v druhej<br />
polovici roku, kedy došlo k výraznej stagnácii a prepadu cien drevnej hmoty.<br />
Množstvo projektov sa nám aj vďaka tomu podarilo úspešne naštartovať, realizovať<br />
a aj dotiahnuť do úspešného konca. Príspevky, ktoré nám prináša toto číslo podnikového časopisu<br />
popisujú niektoré z nich. Spomeniem najmä významné investície do obnovy budov,<br />
infraštruktúry a mechanizácie, projektov rekonštrukcií. Finalizácia novej administratívnej<br />
budovy v Malackách, nový gréder na opravu a budovanie ciest, obnova traktorov a poľnohospodárskej<br />
techniky.<br />
Ďalej spomeniem aj vedeckú a výskumnú činnosť. Jednotlivé projekty boli prezentované<br />
generálnym riaditeľom a zamestnancami podniku na medzinárodnej konferencii „Financovanie<br />
<strong>lesy</strong>, drevo“ vo Zvolene.<br />
Vďaka novým technológiám v lesníckych činnostiach sa nám darí stabilizovať výrobu, realizovať<br />
výrazný podiel bilancovaných výchovných ťažieb a pestovnej činnosti. V rámci nášho<br />
závodu sme v tomto roku výrazným posunom dospeli k úvodnej fáze projektu briketovacej<br />
linky. Tento projekt má za ciel vytvoriť uzatvorený cyklus spracovania drevnej suroviny a dendromasy<br />
na energetické využitie pre obyvateľstvo s výrazným zameraním na sociálne aspekty<br />
a ochranu lesného majetku pred krádežami.<br />
Svet sa skutočne dynamicky mení. Najvyššiu hodnotu ma dnes informovanosť, osveta, prenos<br />
skúseností praktických aj odborných a celkový prehľad. Som rád, že spolupracujeme s kolegami,<br />
ktorí myslím si plne chápu tieto súvislosti a na základe toho aj všetci konáme. Dôkazom<br />
toho sú výsledky našej práce a rozvoj Vojenských lesov a majetkov SR; š.p.<br />
Prajem Vám i lesu v roku 2024 zdar!<br />
Ing. Michal Dudák,<br />
riaditeľ OZ Kežmarok<br />
Fotografia na titulnej strane: archív VLM SR, š.p., OZ Kamenica nad Cir.<br />
2 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
OBSAH<br />
LESNÍCTVO<br />
POĽOVNÍCTVO<br />
A RYBÁRSTVO<br />
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
Projekt výroby brikiet zo zvyškovej<br />
dendromasy ...............................4<br />
Rekonštrukcia prístupovej komunikácie .....6<br />
Sanácia zosuvu na prístupovej komunikácii<br />
Škapová ...................................7<br />
Služby pre Ozbrojené sily SR ................8<br />
Závery z medzinárodnej konferencie<br />
Financovanie <strong>2023</strong> Lesy-Drevo .............9<br />
Kalamita na odštepnom závode Kamenica nad<br />
Cirochou .................................10<br />
Pokračujeme v obnove techniky ............12<br />
ENERGETIKA<br />
Ruja vo Vihorlate .........................14<br />
Ruja <strong>2023</strong> na závode Kežmarok ............15<br />
Raritný úlovok počas jelenej<br />
ruje na OZ Malacky .......................15<br />
Jelenia ruja na Správe lesov Pliešovce .......17<br />
SPOLOČENSKÁ<br />
RUBRIKA<br />
Poklady našich lúk a strání .............28<br />
Lesná pedagogika na OZ Kežmarok ......29<br />
Aktivity pre deti v réžii generálneho<br />
riaditeľstva a správy lesov ...............30<br />
Jesenná časť lesnej pedagogiky<br />
na o. z. Malacky .......................31<br />
Motocykle v lesníctve .....................13<br />
VLM v Slovenskej lesníckej komore ......18<br />
Päťdesiatka Martina Kováča ............20<br />
35 rokov „Cinťa“ vo Vojenských lesoch ...20<br />
Ivan Hirner 40 rokov vo VLM ...........21<br />
Janko s nami pracuje už 40 rokov ........21<br />
Ing. Ján Kaplán oslávil 55 rokov .........21<br />
Ján Kapolka má 60 .....................22<br />
Je 35 rokov málo, alebo veľa? ............22<br />
Náš jubilant Jaroslav Jurský .............22<br />
Martin Béreš odchádza do dôchodku ....23<br />
Ladislav Pivovar oslávil 55 ..............23<br />
Predbežné skúšky farbiarov .............23<br />
Deň svätého Huberta v Pliešovciach .....24<br />
Poľovnícky deň v Kežmarku ............26<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky<br />
na veľtrhu IDEB <strong>2023</strong> ..................27<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
3
LESNÍCTVO<br />
PROJEKT VÝROBY<br />
BRIKIET ZO ZVYŠKOVEJ<br />
DENDROMASY<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky predstavujú významného obhospodarovateľa lesov a dodávateľa<br />
drevnej suroviny na slovenský trh. Vzhľadom na naše postavenie sa podieľame aj na riešení<br />
sociálnych problémov v regiónoch. Projekt výroby brikiet zo zvyškovej dendromasy<br />
chce prispievať k efektívnemu využitiu tejto suroviny a drevného odpadu, k jeho ekologickému<br />
zhodnoteniu a k zefektívneniu našej miestnej energetiky.<br />
Ing. Michal Dudák,<br />
riaditeľ o. z. Kežmarok<br />
Výroba bude uzatvárať kolobeh trvalo<br />
udržateľného obhospodarovania a tiež cyklus<br />
spracovania drevnej suroviny a zvyškovej<br />
dendromasy. V konečnom výsledku vytvára<br />
produkt pre regionálny trh. Región poskytuje<br />
významný zdroj dendromasy aj od iných<br />
obhospodarovateľov lesa. Obecné <strong>lesy</strong> a súkromní<br />
vlastníci už v uplynulých rokoch prejavili<br />
záujem o spoluprácu pri našej prezentácii<br />
zámeru výroby a spracovania brikiet. Linka<br />
trvalo zamestná desať ľudí a na prevádzku<br />
budú naviazané ďalšie pracovné miesta, čím<br />
pomôže riešiť sociálne a spoločenské problémy<br />
znevýhodneného regiónu.<br />
V rámci prevádzkového objektu na odštepnom<br />
závode Kežmarok, v lokalite hospodárskeho<br />
dvora v Ľubici, máme spracovaný<br />
projekt na výrobnú linku na spracovanie<br />
drevného odpadu a zvyškovej dendromasy.<br />
V areáli už v súčasnosti existuje výrobná linka<br />
na spracovanie drevnej hmoty na výrobu<br />
peliet. Dobudovaním briketovacej technológie<br />
vznikne uzatvorený proces výroby a spracovania<br />
zvyškov po ťažbe a drevného odpadu<br />
s výraznou pridanou hodnotou. Produkčná<br />
kapacita projektovanej linky je tona brikiet<br />
za hodinu, produkcia je približne 5000 ton za<br />
rok.<br />
Surovina spracovaná odberateľom<br />
Briketovacia linka<br />
➢Výkon linky: 1 tona za hodinu brikiet v priemere 90 mm<br />
➢Surovina: lesná štiepka, biomasa<br />
➢Druhové zloženie suroviny: smrek, jedľa...<br />
➢Inštalovaný príkon : 400 kW<br />
➢Obsluha linky v jednej smene : 2 pracov<br />
Priestory pre realizáciu projektu<br />
4 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
LESNÍCTVO<br />
Výrobný proces spracovania kalamitnej<br />
drevnej hmoty a dendromasy tzv. stromovou<br />
metódou (metódou celých stromov)<br />
Výkon linky je stanovený na spracovanie<br />
zvyškovej dendromasy pri vysokej vlhkosti<br />
biomasy pred spracovaním technológiou.<br />
Vlhkosť zvyškovej dendromasy predstavuje<br />
približne 50 %. Pri vyššej vlhkosti dochádza<br />
k poklesu účinnosti sušenia a výkonu linky.<br />
Sušiaca linka musí byť vybavená systémom<br />
merania teploty, ktorý riadi optimálne dávkovanie<br />
pilín do sušiaceho procesu a umožňuje<br />
tak kontinuálne sušenie. Tepelný zdroj<br />
v sušiarni má mať potrebný výkon minimálne<br />
1800 kW a vysokú účinnosť. Palivom má<br />
byť štiepka do maximálnej zrnitosti tri centimetre.<br />
Sušiareň musí byť vybavená bezpečnostným<br />
požiarnym senzorom a tepelný<br />
zdroj automatickým vodným hasiacim zariadením.<br />
VÝROBNÝ PROCES<br />
Už od roku 2018 sme na o. z. Kežmarok zaviedli<br />
výrobnú technológiu celých stromov.<br />
K tomuto kroku sme pristúpili z dôvodu potreby<br />
efektívnejšieho a rýchleho procesu<br />
spracovania kalamitou poškodených lesných<br />
porastov. Výhodou je lepšia ergonómia práce,<br />
hygiena porastov a spracovanie hmoty<br />
atraktívnej pre podkôrny hmyz. Táto hmota<br />
sa v minulosti pálila priamo v lese prípadne<br />
ju ručne nahádzali na kopy. Teraz bude spracovaná<br />
a zhodnotená vo forme brikiet.<br />
SPOLUPRÁCA<br />
V REGIÓNE<br />
Aktívnu účasť na projekte prejavili aj obce<br />
s marginalizovanými skupinami obyvateľstva.<br />
V spolupráci s okresným úradom v Kežmarku<br />
sme v októbri zorganizovali stretnutie predstaviteľov<br />
samospráv a obhospodarovateľov lesa.<br />
Prejavili záujem spolupracovať na rozpracovaní<br />
a realizácii podnikateľského zámeru so zabezpečením<br />
odbytových kapacít na distribúciu výrobkov<br />
obyvateľstvu týchto obcí, v ktorých vykurovanie<br />
domov zabezpečujú obnoviteľnými<br />
surovinami na báze drevnej hmoty.<br />
BRIKETOVACIA LINKA<br />
PLÁN SPUSTENIA<br />
V ROKU 2024<br />
Projekt je aktuálne v procese stavebného konania.<br />
Náš harmonogram prác počíta so začatím<br />
stavebných úprav do marca 2024.<br />
Výrobnú technológiu kompletizuje zhotoviteľ<br />
a termín začiatku skúšobnej prevádzky je<br />
júl. Od 1. septembra 2024 bude linka v plnej<br />
prevádzke.<br />
Briketovacia linka<br />
• STANOVENIE relatívnej vlhkosti - meraná metódou sušenia<br />
➢ hmotnosť mokrej vzorky [g] 1974,68<br />
➢ hmotnosť suchej vzorky [g] 1779,07<br />
➢ hmotnosť odmernej nádoby [g] 0,00<br />
➢ hmotnosť vody [g] 195,61<br />
➢ hmotnosť sušiny [g] 1779,07<br />
➢ odmeraná relatívna vlhkosť [%] 9,9<br />
• Stanovenie spalného tepla a výpočet výhrevnosti<br />
➢ hmotnosť navážky [g] 1,4990<br />
➢ spalné teplo [MJ.kg-1] 19,109<br />
➢ výhrevnosť [MJ.kg-1] podľa ÖNORM M 7132 pri vlhkosti 0% 17,767<br />
➢ výhrevnosť [MJ.kg-1] podľa ÖNORM M 7132 v dodanom stave 15,765<br />
➢ výhrevnosť [MJ.kg-1] podľa STN ISO 1928 v dodanom stave 15,875<br />
➢<br />
➢<br />
➢<br />
➢<br />
➢<br />
➢<br />
Spolupráca samosprávy + VLM SR š.p. ( obec len<br />
distribúcia + odbyt pre špecifické skupiny)<br />
Využitie materiálu s vysokým výrobným nákladom ( zvoz<br />
dendromasy + štiepkovanie = Vývozná súprava – 25 €/t<br />
+ štiepkovanie – 15 €/t.)<br />
Sociálny projekt = obec<br />
Naviazane cez sociálne dávky<br />
Podpora marginalizovaných skupín<br />
Projekt alternatíva plynofikácie - vytvoriť hlavne pre<br />
samosprávy ľahko dostupný zdroj tepla<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
5
LESNÍCTVO<br />
REKONŠTRUKCIA<br />
PRÍSTUPOVEJ<br />
KOMUNIKÁCIE<br />
Lesná cesta Javor kategórie 1L 4,0/30 bola zaradená do majetku Vojenských lesov a majetkov<br />
SR š. p., o. z. Kežmarok v roku 1982. Po štyridsiatich rokov užívania sa na ceste<br />
objavilo množstvo výtlkov, zasahujúcich až do podkladovej vrstvy, došlo k deštrukcii povrchu<br />
vozovky a zaneseniu priekop a priepustov. Preto sa naša organizácia rozhodla pre<br />
rekonštrukciu tejto komunikácie.<br />
Ing. Ľudovít Zvalený,<br />
vedúci oddelenia lesnej výroby<br />
OZ Kežmarok<br />
Nové priekopy na ceste<br />
Počasie pri výstavbe veľmi neprialo<br />
Začiatok prác na spevňovaní vozovky<br />
Lesná cesta sa nachádza v centrálnej časti Levočského<br />
pohoria a je výraznou spojnicou<br />
v smere sever – juh. Začína sa v nadmorskej<br />
výške 1081 m. n. m. v lokalite Javor (Malý<br />
Václavák), pokračuje hrebeňovými časťami<br />
okolo vrchu Derežová, potom cez lokalitu<br />
Gargala k Mervovej chyžke (Veľký Václavák),<br />
kde sa v sedle v nadmorskej výške 1151 m. n.<br />
m. končí. Dĺžka cesty je 4 652 metrov.<br />
Rekonštrukciou cesty sa nezmenili jej<br />
technické parametre smerového a výškového<br />
vedenia a priestorového usporiadania.<br />
V podstate išlo o odstránenie krovitej vegetácie<br />
v záreze, odstránenie jestvujúcich a vybudovanie<br />
nových priepustov, vyčistenie,<br />
prehĺbenie a dobudovanie pozdĺžnych odvodňovacích<br />
priekop, úprava a doplnenie nových<br />
lesných skladov, výhybní a výjazdov do<br />
porastov. Rekonštrukcia vozovky pozostáva<br />
z položenia nových štrkových vrstiev v hrúbke<br />
250 až 450 mm.<br />
Cestu sme opravovali v mesiacoch august<br />
až november <strong>2023</strong>. Všetky práce sme robili<br />
vlastnými mechanizmami (o. z. Kežmarok<br />
a o. z. Kamenica n/Cirochou). Vrchná vrstva<br />
kameňa fr. 0 – 63 mm v množstve 9 260 t pochádza<br />
z vlastného kameňolomu Toporec-<br />
Basy. Hrubšie frakcie sme získali súťažou od<br />
externého dodávateľa.<br />
Rekonštrukciou cesty sme dosiahli, že<br />
technické a funkčné parametre cesty spĺňajú<br />
požiadavky obhospodarovateľov lesa na<br />
jeho funkčné sprístupnenie. Vytvorili sa tak<br />
predpoklady na efektívny výkon lesnej výroby<br />
v procese dopravy dreva, lesoochranárskej<br />
služby a sprístupnenie pre vozidlá záchrannej<br />
služby.<br />
6 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
LESNÍCTVO<br />
Práce na zosuve v Škapovej<br />
SANÁCIA ZOSUVU<br />
NA PRÍSTUPOVEJ<br />
KOMUNIKÁCII ŠKAPOVÁ<br />
Ing. Ľudovít Zvalený,<br />
vedúci oddelenia lesnej výroby<br />
OZ Kežmarok<br />
Prístupová komunikácia Škapová sa nachádza<br />
v Levočských vrchoch na o. z. Kežmarok,<br />
LS Tichý Potok. Zosuv vznikol v JPRL<br />
039 C000 na cestnom kilometri 4,450–4,470.<br />
Lokalita zosuvu je v úseku cesty v pomerne<br />
svahovitom teréne (cca 45° - 55°). Územie je<br />
charakteristické reliéfom pahorkatiny s úzkymi<br />
údoliami tvorenými zarezanými tokmi.<br />
Dĺžka zosuvu pozdĺž cesty je 18 metrov a dĺžka<br />
zosuvu po svahu je 15-20 metrov.<br />
Pred vypracovaním projektu bolo vzhľadom<br />
na veľkosť zosuvu potrebné vyhotoviť inžinierskogeologický<br />
posudok. Následne bol<br />
spracovaný projekt a vyžiadané súhlasy všetkých<br />
dotknutých inštitúcii. Podali sme žiadosť<br />
na Ministerstvo obrany SR, Odbor riadenia<br />
špecializovanej štátnej správy, Oddelenie stavebného<br />
poriadku na uskutočnenie stavebných<br />
úprav. Na základe verejnej súťaže sme vybrali<br />
zhotoviteľa. Samotné stavenisko bolo odovzdané<br />
23. októbra <strong>2023</strong>. Vzhľadom na blížiacu sa<br />
zimu a pomerne daždivé obdobie zhotoviteľ<br />
vynaložil maximálne úsilie a 20. novembra<br />
boli stavebné úpravy ukončené.<br />
Na základe inžinierskogeologického posudku<br />
projektant navrhol zabezpečiť zosuv<br />
gabiónovým oporným múrom. Ten je tvorený<br />
odstupňovaním kaskádami, pozostávajúcimi<br />
z dvoch až troch celkovej výšky 2,0-3,0<br />
metrov s priečnym odsunutím jeden meter.<br />
Pozdĺžne odvodnenie cesty sme vyriešili vybudovaním<br />
priečneho priepustu s priemerom<br />
600 milimetrov.<br />
Práce na zosuve v Škapovej<br />
Výstavba nového priepustu<br />
Finalizácia prác na zosuve v Škapovej<br />
Zavážanie zeminy za koše<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
7
LESNÍCTVO<br />
SLUŽBY PRE<br />
OZBROJENÉ SILY SR<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR, š. p., je organizácia založená ministerstvom obrany SR.<br />
V predmete činnosti má hospodárenie na lesnom a poľnohospodárskom majetku, využívanie<br />
prírodných zdrojov, udržiavanie ekologickej a biologickej rovnováhy na územiach<br />
určených pre obranu štátu. V rámci svojich činnosti VLM zabezpečujú aj výkon lesotechnických<br />
opatrení pre ministerstvo obrany SR, Ozbrojené sily SR, Centrum výcviku Lešť,<br />
Vojenský historický ústav a Vojenský výskumný a technický ústav.<br />
Ide o vykonávanie hospodárskych, lesoochranárskych<br />
a protipožiarnych opatrení - zabezpečovanie<br />
rekultivácií a čistenie pozemkov<br />
v správe Ministerstva obrany SR od nežiadúcej<br />
vegetácie a náletových drevín a revitalizáciu<br />
prestarnutých porastov s cieľom zamedziť<br />
vznik škôd na majetku štátu. Výkon činností<br />
spočíva v odstraňovaní stromov a porastov<br />
drevín, ktoré:<br />
• ohrozujú zdravie a životy osôb,<br />
• svojou existenciou znemožňujú výcvik príslušníkov<br />
ozbrojených síl Slovenskej republiky,<br />
ozbrojených zborov, záchranných<br />
zborov, záchranných služieb, spravodajských<br />
služieb, príslušníkov zahraničných<br />
ozbrojených zložiek a ostatných osôb,<br />
ide o údržbu výcvikových zariadení ako sú<br />
strelnice, tankové dráhy, rôzne cvičiská, areály<br />
kasární a pod.<br />
V prípadoch, keď je zo strany zložiek MO<br />
SR požadovaná, alebo v rozhodnutiach orgánov<br />
ochrany prírody, resp. v súhlasoch na výrub<br />
drevín nariadená náhradná výsadba drevín,<br />
VLM SR zabezpečujú aj výkon týchto<br />
činností. Pre zalesňovanie nelesných plôch<br />
a pre účely rekultivácií a náhradnej výsadby<br />
drevín vo vojenských objektoch MO SR sa používa<br />
lesný reprodukčný materiál vypestovaný<br />
v lesnej škôlke Jovsa.<br />
V roku <strong>2023</strong> bol výrub v súvislosti s plnením<br />
úloh obrany štátu vo vojenských obvodoch<br />
a územiach potrebných na zabezpečenie<br />
úloh obrany štátu alebo slúžiacich na zabezpečenie<br />
úloh obrany štátu, ktoré spravuje MO<br />
SR, a vyčistenie týchto plôch, vykonaný spolu<br />
v 19. vojenských objektoch MO SR.<br />
• poškodzujú alebo ohrozujú majetok<br />
v správe ministerstva,<br />
• dosiahli svoj fyziologický vek a sú<br />
v štádiu odumierania a rozpadu,<br />
• sú poškodené biotickými a abiotickými<br />
činiteľmi,<br />
• sú v zlom zdravotnom stave, z hľadiska ktorého<br />
majú malú pravdepodobnosť prežitia,<br />
• je potrebné odstrániť z dôvodu rekonštrukcie<br />
zariadení slúžiacich na výcvik<br />
príslušníkov, z dôvodu novej výstavby,<br />
alebo z dôvodu dočasného umiestnenia<br />
zariadení a techniky príslušníkov,<br />
• zasahujú svojou nadzemnou časťou do<br />
vzdušných vedení a stavieb, poškodzujú<br />
ich alebo narušujú ich stabilitu,<br />
• zasahujú svojou podzemnou časťou do<br />
podzemných vedení a stavieb, poškodzujú<br />
ich alebo narúšajú ich stabilitu,<br />
• vyrástli prirodzene náletom (t. j. pôvodné<br />
aj invázne druhy drevín),<br />
• nachádzajú sa na pozemkoch, ktoré<br />
majú slúžiť ako oddeľovacie<br />
alebo protipožiarne pásy,<br />
VLM SR, š. p., vykonávajú tieto činnosti<br />
s cieľom udržiavať pozemky v správe MO SR<br />
a ostatných správcov pre účel ich využívania –<br />
8 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
LESNÍCTVO<br />
ZÁVERY Z MEDZINÁRODNEJ<br />
KONFERENCIE FINANCOVANIE<br />
<strong>2023</strong> LESY-DREVO<br />
opatrení v kontexte globálnych klimatických<br />
a ekonomických zmien, ako aj ochrany prírody,<br />
ekonomickými aspektmi konceptu PBHL<br />
v aktuálnych podmienkach s dôrazom na<br />
jeho uplatňovanie v neštátnych a štátnych lesoch,<br />
analýzou cien dreva a efektívnym fungovaním<br />
trhu s drevom, ktoré bude viesť<br />
k vytvoreniu transparentného trhového prostredia<br />
a následnému dosiahnutiu dlhodobej<br />
ekonomickej prosperity a konkurencieschopnosti<br />
lesnícko-drevárskeho komplexu,<br />
energetiky a životného prostredia a zabezpečením<br />
fungovania lesnícko-drevárskeho<br />
komplexu na princípoch zeleného rastu.<br />
Účastníci sa zhodli, že konferencia splnila<br />
cieľ. Z diskusie vyplynulo odporúčanie<br />
podporiť závery z medzinárodnej odbornej<br />
konferencie „Zasahovať či nezasahovať do<br />
lesov?", ktorá bola 4. mája <strong>2023</strong> v Nitre: Lesnícko-drevársky<br />
sektor akceptuje environmentálne<br />
ciele Európskej únie a je pripravený<br />
ich plniť. Apeluje však na dôslednejšiu<br />
analýzu ich vplyvov a nesúhlasí s prijímaním<br />
akýchkoľvek ambicióznejších cieľov, ako Slovensku<br />
vyplývajú z medzinárodných záväzkov.<br />
Ochrana prírody berie na vedomie požiadavku<br />
vlastníkov pôdy na rešpektovanie súkromného<br />
vlastníctva a princípu dobrovoľnosti<br />
a transparentnosti spolupráce s vlastníkmi<br />
pôdy pri dosahovaní cieľov ochrany prírody,<br />
napríklad pri zonácii chránených území.<br />
Technická univerzita vo Zvolene hostila 30. novembra už 29. ročník Medzinárodnej vedeckej<br />
konferencie Financovanie <strong>2023</strong> Lesy-Drevo. Ide o jedno z najvýznamnejších vedecko-odborných<br />
podujatí, ktoré dlhodobo organizuje Katedra lesníckej ekonomiky<br />
a politiky Lesníckej fakulty s cieľom poukázať na širšie súvislosti financovania podnikov<br />
v lesnícko-drevárskom komplexe.<br />
Na konferencii vystúpili okrem iných aj<br />
predstavitelia Ministerstva pôdohospodárstva<br />
a rozvoja vidieka SR, Ministerstva životného<br />
prostredia SR, Ministerstva zemědelství<br />
ČR, zástupcovia štátnych lesných podnikov,<br />
Slovenskej lesníckej komory či Zväzu spracovateľov<br />
dreva SR. Medzi vyžiadanými referátmi<br />
zazneli aj príspevky z akademického<br />
prostredia – okrem hostiteľskej Technickej<br />
univerzity vo Zvolene prijali pozvanie aj kolegovia<br />
z Mendelovej univerzity v Brne, Českej<br />
zemědelskej univerzity v Prahe i Lesníckej<br />
univerzity v Sofii.<br />
Konferencia priniesla nové a zaujímavé<br />
poznatky z oblasti analýzy rizík financovania<br />
lesných podnikov vplyvom globálnych<br />
ekonomických a ekologických faktorov a tiež<br />
poukázala na možnosti využívania obnoviteľných<br />
zdrojov v energetike a celkovom využívaní<br />
drevnej hmoty tak, aby sa dosahovala<br />
čo najvyššia pridaná hodnota tejto cennej<br />
domácej suroviny. Na konferencii Financovanie<br />
<strong>2023</strong> Lesy – Drevo odzneli vyžiadané príspevky,<br />
ktoré sa vrátane diskusných príspevkov<br />
zaoberali:<br />
analýzou rizík financovania lesných podnikov<br />
z pohľadu získavania a využívania dlhodobých<br />
a prevádzkových zdrojov financovania<br />
s dôrazom na možnosti využívania<br />
verejných zdrojov na financovanie lesníckych<br />
Lesnícko-drevársky sektor sa nechce a nemôže<br />
stať v takej lesnatej a lesnícky vyspelej<br />
krajine, akou Slovensko je, stratovým odvetvím<br />
odkázaným len na verejné zdroje. Naopak,<br />
je pripravené generovať zdroje a byť základňou<br />
udržateľnej bioekonomiky založenej<br />
na dreve.<br />
Lesníctvo je preto s cieľom dosiahnuť vyššie<br />
menované úlohy pripravené v spolupráci<br />
s ochranou prírody prispôsobiť svoje postupy<br />
novým potrebám, zavádzať prírode blízke<br />
hospodárenie v lesoch chránených území aj<br />
mimo nich, pestovať odolné <strong>lesy</strong> adaptované<br />
na zmenu klímy a trvalo poskytovať ekosystémové<br />
služby lesov pre verejnosť.<br />
Lesnícko-drevársky sektor rešpektuje potrebu<br />
existencie bezzásahových území, ich<br />
rozsah a lokalizácia by však mala byť predmetom<br />
odbornej a spoločenskej diskusie.<br />
Zdroj: tuzvo.sk<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
9
LESNÍCTVO<br />
KALAMITA NA ODŠTEPNOM<br />
ZÁVODE KAMENICA<br />
NAD CIROCHOU<br />
Kalamita, ktorá nemá v novodobej histórii závodu obdobu, vznikla na odštepnom závode<br />
Kamenica nad Cirochou v období od 11. decembra 2022 do 31. mája <strong>2023</strong>. Kalamita sa<br />
vytvorila postupne, na celom obhospodarovanom území závodu, v opakovaných intenzívnych<br />
vlnách.<br />
kolektív spolupracovníkov OZ<br />
Kamenica n/Cir. (text, foto)<br />
Najvýznamnejšia bola ľadovcová kalamita<br />
z obdobia po 11. decembri 2022, ktorá súčasne<br />
spôsobila najrozsiahlejšie poškodenie<br />
lesných porastov. Po prechodnom ochladení<br />
10. a 11. decembra sa pri prúdení vlhkého<br />
vzduchu (miestami až silného vetra) vyskytli<br />
zrážky spočiatku vo forme mrznúceho<br />
mrholenia, mrznúceho dažďa s postupným<br />
prechodom do dažďa so snehom a sneženia.<br />
Takto sa na drevinách vytvorila mimoriadne<br />
hrubá vrstva ľadu a námrazy, ktorá spolu<br />
s vetrom vyvracala a poškodzovala prevažne<br />
50 – 80 ročné porasty na lepších bonitách<br />
nachádzajúce sa vo výškach 400 – 600 m. n.<br />
m. po celom obhospodarovanom území o. z.<br />
Kamenica. Najvýraznejšie a najviac však boli<br />
poškodené lesné porasty na severných svahoch<br />
na LC Kamenica v oblasti Valaškovce<br />
a lesné porasty na LC Jovsa na území PR Kyjovský<br />
prales.<br />
Vetrová kalamita 1. až<br />
21. marca <strong>2023</strong><br />
V tomto období od bolo na území o. z. Kamenica<br />
n/Cir. prevažne chladno s pretrvávajúcimi<br />
výdatnými zrážkami. Prechodné<br />
oteplenie a ochladenie, dážď a topenie snehu<br />
spôsobili postupné zamokrenie až rozmáčanie<br />
pôdy. Silné severné prepadavé vetry<br />
s prudkými nárazmi, ktorých rýchlosť v tomto<br />
období miestami dosahovala až 70 km/<br />
hod. spôsobili ďalšiu rozptýlenú kalamitu.<br />
Najviac poškodené boli 70 – 80 ročné bukové<br />
porasty v južnej časti Vihorlatského pohoria<br />
na LC Jovsa nachádzajúce sa vo výškach<br />
nad 400 m. n. m.<br />
Vetrová kalamita<br />
z 27. marca <strong>2023</strong><br />
V poradí treťou vážnou udalosťou, ktorá<br />
ovplyvnila kalamitnú situáciu a zdravotný<br />
stav porastov na o. z. Kamenica n/Cir. v roku<br />
<strong>2023</strong>, bola vetrová kalamita z 27. marca <strong>2023</strong>,<br />
keď vo večerných hodinách prišiel silný, severný<br />
nárazový vietor až víchrica s rýchlosťou<br />
v nárazoch miestami až 100 km/hod.<br />
10 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
LESNÍCTVO<br />
Výnimočným javom tejto kalamity bolo, že<br />
vetrová kalamita prevládala v listnatých porastoch<br />
na LC Jovsa, v dolných častiach LC,<br />
nachádzajúcich sa vo výškach do 400 m. n.<br />
m., ktoré sú spravidla stabilnejšie. Významne<br />
postihnuté boli aj okraje lesov a intravilány<br />
okolitých obcí.<br />
Kalamita v dôsledku<br />
dlhotrvajúceho sucha<br />
vo vegetačnom<br />
období v roku 2022<br />
Dlhotrvajúce sucho a extrémne vysoké<br />
teploty vo vegetačnom období v roku 2022<br />
významne oslabili aj lesné porasty a negatívne<br />
ovplyvnili vitalitu lesov v správe závodu.<br />
Vznikli tak priaznivé podmienky na šírenie<br />
podkôrneho hmyzu a bola oslabená obranyschopnosť<br />
drevín. Celkový rozsah škôd sa<br />
začal prejavovať už v máji, po vyrašení stromov.<br />
Aj napriek dostatku vlahy v letnom období<br />
roku <strong>2023</strong> časť stromov v dôsledku sucha<br />
a úpalu z roku 2022 už odumrela, resp.<br />
odumiera. Výrazne sú poškodené staršie lesné<br />
porasty nad 80 rokov, v ktorých prebieha<br />
obnova. Poškodenie suchom a vysychanie<br />
- odumieranie stojacích stromov sa prejavuje<br />
najmä na okrajoch porastových stien a na<br />
nepriaznivých stanovištiach. Južné expozície<br />
sú na tom prirodzene horšie, ako severné.<br />
Poškodenie suchom sa významne prejavuje aj<br />
na ihličnatých drevinách. Predpokladáme, že<br />
rozsah kalamity v dôsledku dlhotrvajúceho<br />
sucha bude naďalej narastať.<br />
Celkovo v období od 11. 12. 2022 do<br />
31. 5. <strong>2023</strong> vznikla na o.z. Kamenica n/Cir.<br />
kalamita v rozsahu cca 83 000 m 3 dreva.<br />
Kalamita na obhospodarovanom území o.<br />
z. zasiahla aj chránené územia. Najviac poškodené<br />
boli porasty, ktoré boli v minulosti<br />
bežne obhospodarované, s viac menej rovnorodou<br />
vekovou a priestorovou štruktúrou,<br />
ktoré boli k pôvodnej NPR Kyjovský prales<br />
pričlenené vyhláškou z roku 2007.<br />
Okresný úrad Prešov, Odbor starostlivosti<br />
o životné prostredie, vydaným rozhodnutím<br />
nepovolil výnimku zo zákazu ustanoveného<br />
podľa zákona OPaK v prírodnej rezervácii<br />
Kyjovský prales, v súvislosti s vykonaním<br />
fytosanitárnej ťažby abioticky poškodených<br />
stromov s celkovým odhadovaným objemom<br />
23 162 m3.<br />
Spracovanie kalamity sme na o. z. Kamenica<br />
n/Cir. začali ihneď, už začiatkom roka<br />
<strong>2023</strong>. Závažnosť spôsobeného poškodenia<br />
spočívala v tom, že spravidla boli narušené<br />
lesné porasty vo forme jednotlivých aj skupinových<br />
vývratov a korunových, alebo kmeňových<br />
polomov. Tým sa významne zhoršili<br />
výrobné podmienky spracovania kalamity<br />
a zhoršila sa aj technická kvalita dreva. Spracovanie<br />
kalamity sa stalo nákladnejšie a rizikovejšie<br />
aj z hľadiska bezpečnosti. Do 30.<br />
novembra <strong>2023</strong> sa na celom o.z. Kamenica<br />
n/Cir. spracovalo cca 72 000 m3 kalamitnej<br />
drevnej hmoty – prevažne dreviny BK.<br />
Prognóza vývoja<br />
zdravotného stavu lesov<br />
Na základe dostupnej literatúry, doterajších<br />
skúseností a predovšetkým stavu lesných<br />
ekosystémov s prevažným zastúpením<br />
buka je možné konštatovať, že doteraz na Slovensku<br />
nebolo zaznamenané premnoženie<br />
a šírenie škodcov v priamej súvislosti s poškodením<br />
bukových porastov. V poslednom<br />
období vplyvom klimatickej zmeny pozorujeme<br />
na kmeňoch bukov niektorých lesných<br />
oblastí čoraz viac výskyt lykožrúta bukového<br />
(Taphrorychus bicolor), najmä na kmeňoch<br />
stromov na oslnených stráňach svahov.<br />
Infikované poranenia ďalej obsadzuje<br />
huba práchnovec (Fomes fomentarius) zapríčiňujúca<br />
zlomy. Podľa najnovších informácií<br />
získaných zatiaľ iba z terénnych obhliadok<br />
a z pracovných stretnutí je jeho šírenie potvrdené<br />
aj do ďalších oblastí Slovenska. Napádané<br />
sú najmä oslabené a poškodené stromy<br />
(viacročné sucho, poškodenie kmeňa úpalom,<br />
možná prítomnosť drevokazných húb).<br />
Škodca nie je zatiaľ v dostupných zdrojoch<br />
evidovaný ako primárny škodca.<br />
Vzhľadom na závažnosť situácie a už zaznamenaný<br />
výskyt lykožrúta bukového v celej<br />
obhospodarovanej oblasti o.z. Kamenica<br />
n/Cir., vzniklo akútne nebezpečenstvo jeho<br />
premnoženia. Z dôvodov potreby ochrany<br />
prírody má ponechávaná atraktívna a kalamitná<br />
hmota zásadný význam pre vývoj sekundárnych<br />
škodlivých činiteľov, predovšetkým<br />
podkôrnych druhov hmyzích škodcov.<br />
V prípade vzniknutej kalamity sú na základe<br />
poznatkov a skúseností pracovníkov<br />
VLM SR z minulosti naplnené všetky odôvodnené<br />
predpoklady (klimatická situácia –<br />
minuloročné extrémne sucho, dostatok poškodených<br />
stromov abiotickej kalamity, veľká<br />
rozloha bezzásahových území – bez možnosti<br />
včasného asanovania) na to, aby vznikla sekundárna<br />
biotická kalamita veľkého rozsahu<br />
lykožrútom bukovým s významným negatívnym<br />
dosahom na zdravotný stav a ekologickú<br />
stabilitu dotknutých porastov/biotopov aj<br />
doposiaľ nepoškodených okolitých porastov.<br />
Jediným možným riešením, ktoré dokáže<br />
tento nepriaznivý trend zvrátiť, je realizovať<br />
opatrenia na rýchlu, dôslednú a adresnú<br />
asanáciu – porastovú hygienu. Na to, aby<br />
boli opatrenia efektívne, bolo potrebné vykonať<br />
ich včas. Za týmto účelom VLM SR š.<br />
p. zvolali 25. mája <strong>2023</strong> pracovné rokovanie<br />
k riešeniu problematiky kalamity na OZ Kamenica<br />
nad Cirochou za účasti všetkých zainteresovaných<br />
subjektov. Na rokovaní boli<br />
prijaté opatrenia za účelom zabránenia zhoršenia<br />
zdravotného stavu porastov a ďalšieho<br />
šírenia škodcov do okolitých porastov<br />
a tiež opatrenia nevyhnutne nutné z dôvodu<br />
ochrany majetku štátu, zabezpečenia ekologickej<br />
stability a funkčnosti územia. Na základe<br />
uvedeného stavu sa súčasne v roku <strong>2023</strong><br />
na obhospodarovanom území VLM SR š. p.<br />
v spolupráci s LOS na všetkých o. z. realizuje<br />
spoločný projekt “Znižovanie environmentálnej<br />
záťaže pri pôsobení ozbrojených síl –<br />
výskum nových ekologických metód boja so<br />
škodcami lesa na území v správe podniku<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR, š. p.”.<br />
V rizikových kalamitných oblastiach robia<br />
pracovníci VLM SR priamo v lese pomocou<br />
mobilnej aplikácie Škodcovia drevín<br />
monitoring škodcov Lykožrút bukový a Sietnička<br />
dubová. Postupne sú zabezpečované laboratórne<br />
chovy a experimenty podľa schválenej<br />
metodiky v rámci projektu. V rámci<br />
feromónového monitoringu lykožrúta bukového<br />
v lesoch VLM so zastúpením buka boli<br />
inštalované feromónové lapače navnadené<br />
odparníkom s obsahom účinnej látky lákajúcej<br />
lykožrúta bukového (odparník TAPBIC).<br />
Založené boli aj bukové lapáky a umelý chov<br />
v laboratóriách LOS v chovných boxoch.<br />
Cieľom aktivity je získať prvé skúsenosti<br />
s chovom lykožrúta bukového za účelom<br />
jeho masového chovu a produkcie imág pre<br />
výskum metódy SIT. Pracovníci VLM SR, š.<br />
p. sa spolupodieľajú na výbere vhodných porastov<br />
a pri realizácii terénnych experimentov.<br />
Zabezpečujú terénne práce pre výskum<br />
na základe pokynov NLC, realizujú odbery<br />
a zabezpečujú dopravu vzoriek, inštaláciu<br />
pokusov v lesných porastoch, rutinné kontroly<br />
pokusov a ďalšie technické práce súvisiace<br />
s realizáciou experimentov.<br />
Vývoj situácie sa priebežne monitoruje<br />
a vyhodnocuje. Na základe získaných výsledkov<br />
budú v prípade potreby prijaté ďalšie špeciálne<br />
ochranné opatrenia.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
11
LESNÍCTVO<br />
POKRAČUJEME<br />
V OBNOVE TECHNIKY<br />
Po obstaraní novej Tatry Phoenix v roku 2022 sme aj tento rok pokračovali v obnove<br />
techniky, ktorá bude slúžiť najmä pri budovaní a údržbe lesnej dopravnej siete a prácach,<br />
ktoré s tým súvisia.<br />
Ing. Štefan Rak<br />
riaditeľ OZ Kamenica nad Cir.<br />
Na to, aby sme mohli začať s prácami na<br />
stavbe, je potrebné naviezť na dané miesto<br />
techniku, ktorá ich bude vykonávať. V rámci<br />
štátneho podniku sme mali len jeden podvalníkový<br />
príves na prevoz techniky, ktorý<br />
bol hojne využívaný všetkými zložkami. Časté<br />
presuny, ale aj väčšie množstvo prevážanej<br />
techniky, si vyžiadali nutnosť obstarať nový<br />
výkonnejší a spoľahlivejší príves.<br />
V rámci výberového konania sme vybrali<br />
štvornápravový podvalníkový príves so zvýšeným<br />
platom od firmy SCHWARZMÜLLER,<br />
ktorý spĺňa všetky najnovšie ECE-normy. Oceľová<br />
zváraná konštrukcia so šikmým nájazdom<br />
má vytvorené koryto na lyžicu bagra vzadu<br />
medzi lyžinami, zospodu je umiestnených<br />
päť párov kotevných 3-t strmeňov, v podlahe<br />
je osem párov zapustených 10-t kotevných<br />
ôk. Po oboch stranách je výsuvné rozšírenie<br />
na prevoz nadrozmerného nákladu. Veľkou<br />
pomocou pre obsluhu sú dvojdielne nájazdové<br />
rampy s hydraulickým ovládaním, ktoré sú<br />
hydraulicky posuvné aj do strán. Samozrejmosťou<br />
je moderné LED osvetlenie celého prívesu.<br />
Pri výstavbe nových, ale aj rekonštrukciách<br />
a údržbe existujúcich ciest je hlavným stavebným<br />
mechanizmom grejder, ktorý je dôležitý<br />
od počiatočných zemných prác až po konečnú<br />
úpravu. Grejder je v podstate univerzálny<br />
traktorový kolesový stroj s vlastným pohonom<br />
zvláštnej konštrukcie s veľkým rozstupom kolies.<br />
Hlavný pracovný nástroj je regulovateľná<br />
radlica umiestnená medzi prednou a zadnou<br />
nápravou, ktorou sa zrovnáva, presúva a upravuje<br />
požadovaný materiál a dosahuje sa konečný<br />
vzhľad upravovaného povrchu.<br />
Náš starý grejder SHM 4 Baukema, vyrobený<br />
ešte v bývalej NDR, dobre slúžil viac ako 40<br />
rokov. Avšak všetko sa raz končí a nové technológie<br />
sa tvrdo tlačia do popredia. Takisto<br />
v rámci výberového konania sme obstarali<br />
nový grejder od firmy CASE. Nový stroj vyniká<br />
najmä v komforte ovládania, má výborný<br />
výhľad z kabíny na radlicu aj na celé okolie.<br />
Samozrejmosťou je klimatizovaná kabína,<br />
pneumaticky odpružená a ohrievaná sedačka,<br />
spätná kamera zaručuje bezpečný výhľad<br />
vzad. Predná radlica slúži na rýchle rozhrnutie<br />
materiálu, zadný rozrývač na rozrušenie<br />
povrchov, prípadne koreňov. Funkcia automatického<br />
radenia optimalizuje výkon stroja<br />
a spoločne s náhonom všetkých kolies s plazivou<br />
rýchlosťou umožňuje prácu s výbornou<br />
presnosťou.<br />
Želám novým strojom a ich posádkam veľa<br />
motohodín a kilometrov bez porúch či nehôd<br />
a perfektne vykonanú prácu od Kamenice až<br />
po Malacky.<br />
12 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
ENERGETIKA<br />
MOTOCYKLE<br />
V LESNÍCTVE<br />
Lesníctvo a motorky patria spolu už od nepamäti. Asi každý z nás má v mysli zafixovaný<br />
obraz chlapa v golfkách, bielom tielku a rozopnutej zelenej košeli so ZH – čkou na chrbte,<br />
ktorý „vrčí“ cez dedinu na dnes už legendárnej JAWE 175. Pre niekoho nostalgia za starými<br />
časmi, pre iného stále realita.<br />
prináša motocykel schopnosť operatívne reagovať<br />
na situácie, ktoré vzniknú v prevádzke.<br />
Každý, kto strávil v služobnom vozidle<br />
na lesnej ceste takmer hodinu sledujúc<br />
štiepkovač pri práci, mi musí dať za pravdu.<br />
„Motorka“ má neporovnateľne väčšiu priechodnosť<br />
v teréne, je šetrnejšia k životnému<br />
prostrediu, ekonomickejšia… skrátka skvelá.<br />
Kto nevyskúšal, nech nesúdi. Samozrejme,<br />
aby bol takýto stroj čo najviac uplatniteľný<br />
v lesníckej prevádzke, musí byť spoľahlivý,<br />
ľahký, šetrný k prostrediu a podľa možnosti<br />
čo najtichší. Doba pokročila a s ňou aj vývoj<br />
nových technológií. Tam, kde v minulosti<br />
„kraľovala“ už spomínaná ľudová JAWA,<br />
vidíme moderné elektrické ľahké endurá,<br />
ktoré spĺňajú všetky spomínané požiadavky<br />
praxe.<br />
Základné technické parametre<br />
motocyklov ZERO FX 7.2<br />
Označenie modelu: ZERO FX 7.2<br />
Ing. Miroslav Balanda<br />
Správa lesov Pliešovce<br />
Hmotnosť:<br />
Výkon:<br />
Max rýchlosť:<br />
Kapacita batérie:<br />
Max. dojazd:<br />
Doba nabíjania max./min.:<br />
131kg<br />
33kW<br />
137km/h<br />
7,2 kWh<br />
146km<br />
9,7/1,8h<br />
Preto náš podnik, v súlade so zelenou<br />
stratégiou rezortu, pristúpil od roku 2022<br />
k modernizácii aj tejto časti vozového parku.<br />
V prvej fáze pribudli na OZ Malacky<br />
štyri ľahké elektromotocykle značky UBCO<br />
2X2. Flotilu našich elektrických dvojkolesových<br />
„pomocníkov“ dopĺňa 24 elektrobicyklov,<br />
ktoré sú vhodnou, ekonomickejšou alternatívou,<br />
výrazne zvyšujúcou mobilitu našich<br />
terénnych zamestnancov. Najnovším prírastkom<br />
v roku <strong>2023</strong> je osem kusov elektromotocyklov<br />
značky ZERO MOTORCYCLES,<br />
ktorá predstavuje v súčasnosti lídra v tomto<br />
segmente. Ide o modely Zero FX 7.2, ktoré<br />
sú svojou konšteláciou určené predovšetkým<br />
do nasadenia v teréne a po jednom kuse Zero<br />
DS a Zero DSR, určených na prevádzku cesta/ľahký<br />
terén v pomere 50/50.<br />
V čase bezprecedentného rozšírenia motorových<br />
vozidiel v spoločnosti, ktoré neobišlo<br />
ani lesníctvo, je možno ťažšie hľadať<br />
dôvody k návratu k starým časom. Je síce<br />
pravda, že tak ako vlka, aj lesníka živia predovšetkým<br />
nohy, no v dnešnej uponáhľanej<br />
dobe často treba byť na niekoľkých miestach<br />
súčasne a nie všetko sa v praxi dá vybaviť<br />
mobilom. Z tohto pohľadu by sme skutočne<br />
márne hľadali vhodnejší prostriedok na presun<br />
po našich pracoviskách, než motocykel.<br />
Automobil je síce omnoho komfortnejší<br />
a nezávislý od počasia, no v porovnaní s ním<br />
Treba dodať, že spojenie „ľahkej“ elektromobility<br />
poháňanej energiou z vlastných solárnych<br />
elektrární výrazne zvyšuje pridanú<br />
hodnotu celého projektu. A čo prinesie budúcnosť?<br />
Nechajme sa prekvapiť. Už teraz<br />
je však zrejmé, že prínos investície sa preukáže<br />
iba v prípade, ak budú tieto stroje naplno<br />
nasadené a najmä rozumne využívané<br />
v prevádzke. Preto je na každom z nás, aby<br />
dôveru, ktorá mu bola prejavená pridelením<br />
modernej techniky, pretavil do zvyšovania<br />
vlastnej efektívnosti a pomohol tak preukázať<br />
opodstatnenosť investovaných zdrojov.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
13
POĽOVNÍCTVO A RYBÁRSTVO<br />
Pasovanie na lovca jeleňov v Kežmarku<br />
JELENIA RUJA<br />
RUJA VO VIHORLATE<br />
Ing. Pavol Kyslaň, lesník,<br />
LS Kamienka<br />
Vrchol ďalšej poľovníckej sezóny zaklopal<br />
na dvere v sprievode hmlistých rán a chladnejšieho<br />
počasia.<br />
Jeleniu ruju poľovnej sezóny <strong>2023</strong>/2024<br />
sme odštartovali príchodom stálych hostí<br />
a kamarátov z Čiech už v polovici septembra.<br />
Ako obvykle, dorazili v stálom zložení, takže<br />
zoznamovanie sme mohli vynechať a hneď<br />
prejsť k uvítaniu a počúvaniu, komu sa čo podarilo<br />
uloviť od uplynulej ruje.<br />
Po pár dňoch spoločných vychádzok za<br />
kráľmi našich hôr sme vítali ďalších hostí na<br />
oboch lesných správach odštepného závodu<br />
Kamenica n/Cirochou. Sprievody hostí boli<br />
rozdelené ešte pred ich príchodom, takže každý<br />
vedel, čo má robiť, aby sme nestrácali čas<br />
a mohli čo najskôr vyraziť po lesných chodníkoch<br />
za hlasom jeleňov.<br />
Okrem známych tvárí, ktoré k nám chodia<br />
už pravidelne, sme vítali aj nových členov poľovníckej<br />
rodiny. Popri hosťoch zo Slovenska<br />
a Česka sme spoznali aj hostí zo Švédska. Poľovníctvo<br />
chápeme ako racionálne využívanie<br />
prírodných obnoviteľných zdrojov s ich primeraným<br />
ekonomickým využitím s cieľom<br />
ich ochrany, zachovania a zušľachtenia. Preto<br />
naším prvoradým záujmom v poľovníckom<br />
obhospodarovaní revíru je dosiahnuť čo najlepšie<br />
výsledky v chove a love zveri, v starostlivosti<br />
o poľovný revír, aby zver bola zdravá,<br />
vitálna, aby jej trofeje dosahovali čo najvyššie<br />
hodnoty. Až potom môžeme očakávať, že sa<br />
k nám hostia budú vracať každý rok za peknými<br />
zážitkami.<br />
Po rozlúčke s posledným poľovným hosťom<br />
a ukončení ruje začiatkom októbra sme<br />
mohli na o. z. Kamenica nad Cirochou skonštatovať,<br />
že sa nám podarilo uloviť celkovo<br />
36 jeleňov, z ktorých sedem dosiahlo bodové<br />
hodnoty na udelenie bronzovej medaily. Jaromír<br />
Johann 175,91 b., Dávid Štička 170,53 b.,<br />
Ján Nechanický ml. 176,99 b., Dávid Dočkal<br />
172,84 b. a 187,53 b., Milan Kolčava 184,58 b.<br />
a Jozef Molnár 177,35 b. CIC.<br />
Aj lovci, ktorým sa napriek všetkým okolnostiam<br />
nepodarilo uloviť svojho jeleňa, odchádzali<br />
s plným klobúkom zážitkov a príjemných<br />
spomienok. Tešíme sa na nasledujúcu<br />
sezónu a dúfame, že spolu zas vyrazíme po<br />
známych „piršoch“ za kráľmi našich hôr.<br />
14 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
POĽOVNÍCTVO A RYBÁRSTVO<br />
Najsilnejšia jelenia trofej, ruja <strong>2023</strong> / 2024, Kežmarok<br />
pravidlo, že jeleň sa vracia na to isté miesto.<br />
Veľa závisí od lokality, nových rúbaní a od<br />
poľnohospodárskych kultúr na poliach, kam<br />
skúsené jelenice vodia čriedu za potravou.<br />
V našich podmienkach zvyčajne trvá jelenia<br />
ruja v období od 15. septembra do polovice<br />
októbra, v nížinách skôr, vo vyšších polohách<br />
neskôr. Závisí to aj od počasia. Ak je<br />
teplejšie, jelene počuť menej, preto sa o nich<br />
toľko nevie. Sem-tam zamrnkajú aj koncom<br />
augusta, ale pravá ruja sa začína druhý septembrový<br />
týždeň. Jelene hľadajú rujné jelenice,<br />
ozývajú sa a vtedy je šanca stretnúť ich<br />
na pochôdzkach a uloviť. Jelenia ruja je najaktívnejšia<br />
večer a v noci, no pretiahne sa do<br />
neskorých ranných hodín a keď vrcholí, jelene<br />
sa ozývajú aj cez deň. Ideálnej ruji praje<br />
jasné chladné počasie s prízemnými mrazíkmi,<br />
keď sa srieň pri brieždení doslova belie<br />
na tráve. Tento rok neprial ruji ani vysoký<br />
počet hubárov, ktorí chodili po lese skoro<br />
ráno a aj neskoro večer, často sme ich stretávali<br />
s baterkami za tmy hľadať huby. Nepomohlo<br />
ani slušné dohováranie.<br />
Po ulovení prvého jeleňa, Kežmarok<br />
Na našom OZ Malacky, PR Záhorie, je pre<br />
sezónu <strong>2023</strong>/2024 naplánovaný odstrel jeleňov<br />
takto:<br />
I.VT<br />
II. VT<br />
III. VT<br />
IV. VT<br />
65 ks<br />
23 ks<br />
20 ks<br />
6 ks<br />
RUJA <strong>2023</strong> NA<br />
ZÁVODE KEŽMAROK<br />
Ing. Ľubomír Babič<br />
samostatný odborný referent<br />
oddelenia lesnej výroby<br />
Tento rok priniesla ruja na odštepnom<br />
závode Kežmarok takmer tridsať príbehov<br />
lovu jeleňov poľovnými hosťami. Aj tento<br />
raz komplikovali lov jeleňov klimatické podmienky.<br />
Jelenia ruja však nesklamala a priniesla<br />
veľa pekných chvíľ, zážitkov aj trofejí.<br />
Celkovo sa ulovilo jedenásť jeleňov IV. vekovej<br />
triedy, trinásť jeleňov III. vekovej triedy<br />
a sedem jeleňov II a I. vekovej triedy. Najsilnejšia<br />
jelenia trofej mala hodnotu cca 201<br />
bodov CIC. Jeleň bol ulovený na lesnej správe<br />
Ľubica. Už sa na OZ Kežmarok pomaly<br />
stáva tradíciou, že sme mohli privítať aj „prvolovca“<br />
jelenej zveri. Pripravili sme menšiu<br />
slávnosť a spoločne sme ho uviedli do cechu<br />
lovcov jeleňov. Pasovanie sa udialo za účasti<br />
personálu aj poľovnej skupiny, ktorá k nám<br />
chodí už niekoľko rokov. Prvolovcovi sme<br />
pripravil výrad, v ktorom bol ulovený jeleň,<br />
a za zvukov lesnice sme vykonali tradičný rituál<br />
pasovania, zavŕšený dekrétom, ktorý mu<br />
odovzdal poľovný hospodár revíru Javorina.<br />
RARITNÝ ÚLOVOK<br />
POČAS JELENEJ<br />
RUJE NA OZ<br />
MALACKY<br />
Tomáš Macek LS Mikulášov<br />
lesník<br />
Ešte pred začiatkom jelenej ruje lesníci<br />
evidujú staré známe rujoviská, avšak nie je<br />
Na Lesnej správe Mikulášov sa prví poľovní<br />
hostia začali ohlasovať už začiatkom<br />
septembra. Postupne od 2. septembra sa na<br />
našej správe vystriedalo deväť skupín väčšinou<br />
zahraničných poľovných hostí, ktorí cez<br />
ruju ulovili celkovo 19 jeleňov.<br />
Oldrich Voňka chodí na našu správu od<br />
roku 2018. Aj v tejto poľovnej sezóne si u nás<br />
objednal poplatkový lov jeleňov. Prišiel na<br />
týždeň od 20. septembra. Táto skupina ulovila<br />
päť jeleňov. Keďže nám zostávali nejaké<br />
voľné jelene, dohodli sme sa s ním, že môže<br />
ešte prísť poľovať v termíne od 2. októbra.<br />
PO STOPÁCH<br />
MEDAILOVÉHO JELEŇA<br />
V prvý večer sa mi s ním podarila uloviť<br />
rarita I. VT. Pri rozhovoroch na chate sa mi<br />
zdôveril, že by chcel uloviť silného medailového<br />
jeleňa. Môj kolega Rišo mi prezradil, že<br />
o jednom silnom jeleňovi vie a dokonca ho<br />
má aj nafoteného. Aj keď sa už ruja blížila ku<br />
koncu, nebolo nad čím špekulovať a na rannú<br />
vychádzku som sa napísal na sprievod<br />
na Rišov úsek. Ešte skoro ráno za tmy som<br />
vyzdvihol Oldu na poľovníckej chate. Keďže<br />
táto lokalita sa nachádza blízko chaty, po<br />
príchode na miesto sme ešte čakali pri aute<br />
a počúvali, kde sa jelene ozývajú. Na naše<br />
prekvapenie bolo všade úplné ticho. Pomaly<br />
sme sa zakrádali po chodníku, ktorý viedol<br />
na širokú linku medzi mladiny, kde som<br />
očakával, že budú preťahovať jelene z jednej<br />
strany na druhú. Čakali sme na tejto linke<br />
asi pol hodiny, ale okrem jedného chovného<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
15
POĽOVNÍCTVO A RYBÁRSTVO<br />
jeleňa II. VT sme nič nevideli. Navrhol som,<br />
aby sme obišli mladiny z druhej strany a uvidíme,<br />
či budeme ešte počuť nejakého jeleňa.<br />
Okrem jeleníc a hubárov sme však nevideli<br />
a dokonca ani nepočuli žiadneho jeleňa.<br />
ODMENA ZA<br />
VYTRVALOSŤ<br />
Po príchode k autu a pohľade na hodinky<br />
som usúdil, že sa skúsime pozrieť ešte na<br />
vedľajšie, asi kilometer vzdialené rujovisko.<br />
Po vystúpení z auta sa nám hneď zdvihla nálada,<br />
pretože sme začuli dvoch jeleňov. Keďže<br />
nás už tlačil čas, rýchlo sme sa presunuli<br />
za ich hlasmi. Na naše nešťastie jelene už<br />
boli zatiahnuté v asi päťhektárovej mladine<br />
bez možnosti sa k nim priblížiť, pretože tam<br />
nie sú žiadne linky ani depónia. Čakali sme<br />
pri mladine, kde sme načúvali súboju dvoch<br />
jeleňov a tajne dúfajúc, že niektorý jeleň vybehne<br />
von do vedľajšej žrďoviny. Ani po hodine<br />
sa tak však nestalo a tak sme sa sklamaní<br />
vybrali k autu. Nezvolil som však takú<br />
istú cestu, ale Oldu som viedol po vrstevnici<br />
cez porasty, kde by ešte mohla byt zaľahnutá<br />
nejaká zver. Pomaly sme postupovali a dôkladne<br />
sme obidvaja sledovali okolie. Zrazu<br />
som za depóniom asi 70 metrov pred nami<br />
zbadal veľké koruny. Zastavili sme a ďalekohľadmi<br />
skúmali, čo za jeleňa leží pred nami.<br />
Pre terénne nezrovnalosti sme ho však nedokázali<br />
poriadne prečítať a tak sme sa museli<br />
posunúť bližšie k nemu, k čomu nám dopomáhali<br />
depóniá. Po priblížení asi na 50 metrov<br />
sme zbadali Oldovho vysnívaného a pre<br />
mňa z fotiek dobre známeho jeleňa ako oddychuje<br />
v spoločnosti troch jeleníc. Po poriadnom<br />
prečítaní a posúdení jeleňa ako lovného<br />
som mu dal súhlas k odstrelu.<br />
RARITNÝ<br />
ÚLOVOK<br />
LS Mikulášov : 210,85 CIC<br />
Oldrich Vonka, 210,85 CIC<br />
LS Riadok Vincent Barbier 164,65 CIC<br />
LS Riadok Irek Ayzatullin 170,46 CIC<br />
LS Riadok Bernard Kronthaler 179,75 CIC<br />
LS Riadok Andrej Horvath 175,29 CIC<br />
Museli sme však počkať, kým sa postaví.<br />
Čakali sme dobrú polhodinku, keď zrazu<br />
sa asi sto metrov od nás ozval jeleň, čo nášho<br />
jeleňa nenechalo chladným a hneď sa postavil.<br />
Po správnom natočení a ukázaní komory<br />
padol výstrel, jeleň naznačil a stratil sa<br />
nám z dohľadu. Po povinnej desaťminútovej<br />
prestávke sme sa vybrali na nástrel, kde<br />
sme našli farbu a asi po 50 metroch sme prišli<br />
k už zhasnutému jeleňovi. Po prezretí trofeje<br />
som Oldovi povedal, že pred nami leží<br />
jeleň v hodnote určite cez 200 bodov C.I.C.<br />
Mal neskutočnú radosť, takéhoto jeleňa sa<br />
predsa nepodarí uloviť každý deň. Nasledovala<br />
červená robota a transport jeleňa na lesnú<br />
správu. Tam sa všetci zhromaždili okolo<br />
jeleňa a začala sa tipovacia súťaž o bodovej<br />
hodnote. Po vyvarení a obodovaní trofeje<br />
bola stanovená hodnota jeleňa na 210, 85 bodov<br />
C.I.C. a vek 11 rokov. Nikto zo zamestnancov<br />
o. z. Malacky si nepamätá, že by bol<br />
na našom závode vo voľnej prírode strelený<br />
zlatý jeleň.<br />
Prehľadnajsilnejších jeleňov ulovených<br />
na o. z. Malacky - LS Mikulášov: 210,85 CIC<br />
169,90 CIC, LS Riadok: 179,75 CIC, 175,29<br />
CIC, 170,46 CIC, LS Jabloňové: 175,14 CIC<br />
v PR Kopča, 173,3 CIC, 172,3 CIC<br />
16 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
POĽOVNÍCTVO A RYBÁRSTVO<br />
JELENIA RUJA NA<br />
SPRÁVE LESOV<br />
PLIEŠOVCE<br />
Ing. Ján Chlpáň, vedúci<br />
lesov Pliešovce<br />
Tak ako každý rok, aj tento ubehol ako<br />
voda a jelenia ruja bola za dverami. Je to čas,<br />
keď hostia netrpezlivo zisťujú informácie<br />
o pohybe jelenej zveri, či o priebehu samotnej<br />
ruje. My ako personál sme si na to privykli,<br />
pretože aj napriek každodenným povinnostiam<br />
v lesníckej prevádzke sa väčšina<br />
z nás sa na jeleniu ruju svojím spôsobom<br />
teší.<br />
Predpovedané čiastočné obmedzenie zo<br />
208,09 CIC<br />
15 ročný 6-torák<br />
Jeleň 208,09 CIC so šťastným strelcom<br />
201,61 CIC Jeleň s okrasou<br />
strany cvičiacich vojsk ešte podčiarklo teplé<br />
počasie a pohyb veľkých šeliem. Začiatok<br />
ruje tak bola vlastne „jesenná turistika“. Jelene<br />
sa ozývali buď po zotmení, alebo ukončili<br />
ručanie ešte pred svitaním, ostávali v kryte<br />
podrastu pri vodných tokoch, prípadne<br />
vôbec neručali. Tento stav sme zo začiatku<br />
pripisovali pohybu cvičiacich vojsk, no informácie<br />
o podobnom priebehu ruje prichádzali<br />
aj z okolitých i vzdialenejších revírov.<br />
Zmena nastala až po 23. septembri, keď sa<br />
dala aspoň čiastočne prirovnať k minulým<br />
rokom. Počas ruje sa podarilo uloviť jedného<br />
„zlatého“ jeleňa (210,19 b.), niekoľko „strieborných“<br />
(najsilnejší 208,09 b.) i zaujímavého<br />
15 ročného šestoráka.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
17
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
VLM V SLOVENSKEJ<br />
LESNÍCKEJ KOMORE<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR sú členom Slovenskej<br />
lesníckej komory, ktorá si v tomto<br />
roku pripomína 30. výročie vzniku. Pri tejto<br />
príležitosti mala táto stavovská organizácia<br />
slávnostné zasadnutie spolu s partnermi.<br />
Začiatkom decembra bolo výročné<br />
zasadnutie Predstavenstva a Dozornej rady<br />
SLSK.<br />
Text : Ing. Michal Dudák, člen<br />
predstavenstva SLSK za VLM SR<br />
Foto: Ing Jozef Marko,<br />
redakcia Lesmedium<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> majú dlhodobo stabilné zastúpenie<br />
v členskej základni a orgánoch komory.<br />
Množstvo aktivít v roku <strong>2023</strong> bolo<br />
prezentovaných práve na tomto zasadnutí.<br />
Komora zastrešuje aktivity od vzdelávania<br />
cez podporu vedy až po tvorbu a distribúciu<br />
edukačného materiálu. Spolupracuje<br />
prostredníctvom členov pracovných komisií<br />
na tvorbe a pripomienkovaní legislatívy. Or-<br />
18 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
ganizuje vzdelávacie aktivity a udržiava dlhodobo<br />
partnerstvá s lesníkmi zo susedných<br />
krajín. Je tiež spoluorganizátorom množstva<br />
lesníckych podujatí pre odbornú aj laickú verejnosť.<br />
Od roku <strong>2023</strong> je funkčná nová webová<br />
stránka Slovenskej lesníckej komory. O svojich<br />
aktivitách pravidelne informujeme prostredníctvom<br />
sociálnych sietí. V mediálnom<br />
priestore pravidelne oboznamujeme verejnosť<br />
o činnosti nás lesníkov prostredníctvom<br />
relácie „Zdravý les“. Práve na tvorbe tejto relácie<br />
sa v roku <strong>2023</strong> výrazne podieľali aj zamestnanci<br />
VLM SR.<br />
Aktuálne sa prostredníctvom oblastných<br />
komôr sumarizuje a pripravuje návrh na riešenie<br />
súčasných akútnych lesníckych problémov.<br />
Predovšetkým ide o obmedzenia v efektívnom<br />
boji proti šíreniu kalamity. Komora taktiež<br />
bude mať zastúpenie v pracovnej komisii na<br />
prípravu nového zákona o poľovníctve.<br />
Do ďalšej tridsiatky všetci prítomní zaželali<br />
nášmu lesníckemu stavu omnoho viac<br />
priaznivcov a Slovenskej lesníckej komore čo<br />
možno najviac členov odhodlaných zastávať<br />
si svoje povolanie v stavovskej organizácii.<br />
BLAHOŽELÁME KOLEGOM<br />
V uplynulých mesiacoch si pripomenulo životné či pracovné jubileá viacero našich kolegov. Všetkým srdečne blahoželáme.<br />
JÚN<br />
NOVEMBER<br />
Ladislav Pivovar<br />
OZ Kežmarok – životné<br />
jubileum 55 rokov<br />
JÚL<br />
Ivan Hirner<br />
technik správy LS Jablonové,<br />
OZ Malacky - pracovné<br />
jubileum 40 rokov vo VLM<br />
Jozef Bončík<br />
robotník, DSS Kamenica<br />
nad Cirochou - životné<br />
jubileum 60 rokov<br />
František Roško<br />
robotník, DSS Kamenica<br />
nad Cirochou - životné<br />
jubileum 60 rokov<br />
Ján Brezáni<br />
technik správy LS<br />
Kamienka, OZ Kamenica<br />
nad Cirochou – pracovné<br />
jubileum 40 rokov vo VLM<br />
Ing. Peter Cintula<br />
vedúci LS Mikulášov, OZ<br />
Malacky - pracovné jubileum<br />
35 rokov vo VLM<br />
AUGUST<br />
Ing. Marián Hojdan<br />
vedúci OLV OZ Kamenica<br />
nad Cirochou - pracovné<br />
jubileum 35 rokov vo VLM<br />
OKTÓBER<br />
Ľuboš Tomáška<br />
SOR oddelenie HUL, OZ<br />
Kežmarok - pracovné<br />
jubileum 35 rokov vo VLM<br />
DECEMBER<br />
Jozef Bončík<br />
robotník, DSS Kamenica<br />
nad Cirochou – pracovné<br />
jubileum 35 rokov vo VLM<br />
Ing. Martin Kováč<br />
technik správy LS Mikulášov,<br />
OZ Malacky - životné<br />
jubileum 50 rokov<br />
SEPTEMBER<br />
Ján Kapolka<br />
robotník LS Ľubica, OZ Kežmarok<br />
- životné jubileum 60 rokov<br />
Jaroslav Jurský<br />
lesník LS Tichý Potok,<br />
OZ Kežmarok - životné<br />
jubileum 60 rokov<br />
Ing. Alica Pápayová<br />
vedúca EO, OZ Malacky –<br />
životné jubileum 60 rokov<br />
Dušan Žlkovan<br />
pracovné jubileum 30<br />
rokov vo VLM<br />
Ing. Ján Kaplán<br />
GR VLM - životné<br />
jubileum 55 rokov<br />
Ing. Štefan Rak<br />
riaditeľ OZ Kamenica<br />
nad Cirochou - pracovné<br />
jubileum 25 rokov vo VLM<br />
Martin Béreš<br />
technik správy LS Jovsa, OZ<br />
Kamenica nad Cirochou –<br />
odchod do dôchodku<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
19
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
PÄŤDESIATKA<br />
MARTINA KOVÁČA<br />
Ing. Radoslav Machata<br />
Náš kolega a kamarát Ing. Martin Kováč<br />
oslavuje životné jubileum 50 rokov a my sme<br />
radi, že môžeme byť pri tom. Život Martina<br />
je s Vojenskými lesmi s menšou prestávkou<br />
spätý od roku 1996, keď ako čerstvý absolvent<br />
Lesníckej fakulty TU Zvolen nastúpil<br />
1. júla do pracovného pomeru ako asistent<br />
vedúceho LS Šranek. Po troch mesiacoch si<br />
odskočil na vojenčinu. O rok sa vrátil, avšak<br />
už na iné pôsobisko, na DMS v Malackách.<br />
Martin prešiel vo VLM SR viacerými<br />
miestami a funkciami. Od januára 1998 pôsobil<br />
ako pestovateľský technik na LS Šranek.<br />
V júni 2000 prešiel na LS Riadok, na miesto<br />
ťažobného technika. Od roku 2006 do 2007<br />
bol vo vedúcej pozícii správcu na LS Riadok<br />
a v roku 2008 zastával na tej istej správe<br />
miesto technika. Od apríla 2008 do roku<br />
2011 si bol vyskúšať prácu v Štátnych lesoch<br />
SR. Aj keď sa hovorí, že dvakrát do tej istej<br />
rieky nevstúpiš, u Martina to neplatilo<br />
a v septembri 2011 sa k nám s úsmevom vrátil.<br />
Nastúpil ako samostatný referent výroby<br />
na o. z. Malacky. V januári 2018, po odchode<br />
Ing. Čuvalu z pozície správcu LS Riadok, prevzal<br />
toto miesto Martin a zotrval na ňom do<br />
augusta 2020. Od septembra vykonával prácu<br />
na tejto správe ako technik. Na pozícii technika<br />
pracuje i dnes, lenže od januára 2021 je<br />
to na LS Mikulášov.<br />
Martin je úprimný človek s kamarátskou<br />
povahou a je za každú zábavu. Jeho vášňou<br />
je kynológia. S veľkým zápalom sa takmer<br />
po celý svoj život venuje chovu hrubosrstých<br />
jazvečíkov. Od roku 1999 má vlastnú chovnú<br />
stanicu „zo Šraneckých borín.“ Odchoval už<br />
mnoho generácií výborných psíkov. V roku<br />
1994 sa stal členom SKCHJ a aktuálne v tomto<br />
klube robí aj výcvik. Druhým jeho koníčkom<br />
je poľovníctvo. Od roku 2011 je v hodnotiteľskej<br />
komisii SPK a prednáša v kurzoch<br />
poľovníctva. Aktívne pôsobí v PZ Borský Sv.<br />
Jur. K vzťahu k prírode, k poľovníctvu a rybárstvu<br />
vedie dcéru i syna.<br />
Martinovi želáme k významnému životnému<br />
jubileu všetko najlepšie, veľa pracovných<br />
a osobných úspechov, zdravia, neutíchajúci<br />
optimizmus a stále dobrú náladu nielen<br />
v práci, ale i na potulkách lesom.<br />
35 ROKOV „CINŤA“<br />
VO VOJENSKÝCH<br />
LESOCH<br />
Ing. Martin Kováč<br />
„Cinťo“, ako Petra Cintulu často voláme,<br />
nastúpil po ukončení Strednej lesníckej školy<br />
v Banskej Štiavnici 1. júla 1988 do pracovného<br />
pomeru vo VLM SR ako lesník na Lesnú<br />
správu Bažantnica. V roku 1989 ho na jeden<br />
mesiac preradili na Správu píly, ako sa vtedy<br />
nazývala píla, drevosklad a stredisko pridruženej<br />
výroby v Malackách. Nasledovala<br />
na jedenapolročná základná vojenská služba.<br />
Po jej ukončení v decembri 1990 začínal<br />
vo funkcii vedúceho lesníckeho obvodu<br />
na Lesnej správe Šranek pod vtedajším vedením<br />
Ing. Petra Strigáča. Na konci roka 1996,<br />
po odchode Pavla Válku do dôchodku, postúpil<br />
do funkcie ťažbového technika lesnej<br />
správy, v ktorej zotrval aj po zlúčení s Lesnou<br />
správou Mikulášov v roku 2007. Po úspešnom<br />
ukončení diaľkového štúdia na Lesníckej<br />
fakulte Technickej Univerzity vo Zvolene<br />
v roku 2010 sa stal vedúcim Lesnej správy<br />
Mikulášov, v ktorej pracuje až do dnešného<br />
dňa.<br />
Peťo s kančekom Ferdom<br />
Ing. Peter Cintula<br />
Peťa som spoznal v roku 1996 pri začiatku<br />
môjho pôsobenia vo Vojenských lesoch na LS<br />
Šranek. Sú to roky, na ktoré rád spomínam.<br />
V tom čase fungovala na lesnej správe výcviková<br />
zvernička s kančekom Ferdom, bola<br />
vybudovaná guľová strelnica, či umelý brloh<br />
pri Chate Myjava. Veľmi aktívne sa vždy<br />
Peťo angažoval v starostlivosti o rybársky revír<br />
„Rašeliny“. Aj to sú príklady, ktoré dokazujú,<br />
že Peter je v každom momente svojho<br />
života vášnivým milovníkom prírody, či už<br />
ako poľovník, alebo rybár. Jeho najvychýrenejšia<br />
je vášeň pre zbieranie zhodov parožia,<br />
spoločne s jeho úspešnosťou v hľadaní naháňajú<br />
rešpekt u všetkých ostatných konkurentov.<br />
Dodnes vykonáva funkciu poľovníckeho<br />
hospodára v PZ Borský Mikuláš a je členom<br />
hodnotiteľskej komisie pri RgO SPZ v Senici.<br />
Do ďalších desaťročí života mu spoločne s kolektívom<br />
spolupracovníkov z lesnej správy<br />
prajeme pevné zdravie, spokojnosť v kruhu rodiny,<br />
radosť z vnuka, ku ktorému snáď čoskoro<br />
pribudnú aj ďalšie vnúčatá, veľa energie<br />
a úspechov v práci, desiatky ton zhodov parožia<br />
nájdených v krásnych revíroch Záhoria<br />
a skolenie vytúženého jeleňa s trofejou s minimálnou<br />
hmotnosťou dvanásť kilogramov.<br />
20 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
IVAN HIRNER<br />
40 ROKOV VO VLM<br />
Patrik Kuriš<br />
V dnešnej dobe je veľmi ojedinelé, ak niekto<br />
strávi celý pracovný život v jednej firme.<br />
Náš kolega Ivan Hirner oslávi vo Vojenských<br />
lesoch a majetkoch, OZ Malacky, krásne pracovné<br />
jubileum 40 rokov.<br />
Medzi hlavné Ivanove koníčky patrí poľovníctvo.<br />
Vzhľadom na množstvo poľovných<br />
hostí, ktorých treba v sezóne úspešne sprevádzať,<br />
sa táto časť práce inak ani nedá vykonávať.<br />
Verným spoločníkom pri poľovačke<br />
je jeho jazvečík. Obdobie, na ktoré spomína<br />
najradšej, je jeho pôsobenie na lesnom obvode<br />
Rakářeň. Boli to časy, keď sa do práce<br />
chodilo na bicykli, mesačné uzávierky trvali<br />
až do rána, lesná správa organizovala ľudové<br />
zábavy. Bola to doba, v ktorej neboli mobilné<br />
telefóny, služobné autá, počítače… v podstate<br />
veci, bez ktorých si to už dnes nevieme<br />
ani prestaviť. Napriek tomu si myslím, že sme<br />
mali na les viac času.<br />
Za celý kolektív lesnej správy by som chcel<br />
Ivanovi zaželať najmä veľa zdravia a pekných<br />
momentov strávených s rodinou a vnúčatami,<br />
v práci ešte veľa síl a príjemných chvíľ s kolegami.<br />
JANKO S NAMI<br />
PRACUJE UŽ<br />
40 ROKOV<br />
Janko funkciu vždy vykonáva naplno<br />
a maximálne profesionálne. Neraz si k nemu<br />
mladší kolegovia prídu po radu, čo a ako urobiť.<br />
Počas pôsobenia vo VLM SR, š. p., sa nezľakol<br />
ani zavádzania nových technológii<br />
a postupov. Patrí medzi najlepších zamestnancov<br />
v práci s LesW, ale aj ďalšími modernými<br />
programami zavedenými do lesníckej<br />
praxe. Medzi jeho prednosti určite patrí všeobecný<br />
prehľad lesníckej profesie, vždy precízna<br />
práca v každom ohľade, no nesmieme<br />
zabudnúť ani na výborný guláš, s ktorým nás<br />
úspešne reprezentoval na rôznych akciách.<br />
Janko, dovoľ mi, aby som ti srdečne zablahoželal<br />
ku krásnemu pracovnému jubileu. Zároveň<br />
ti chcem veľmi pekne poďakovať za tvoju<br />
profesionálnu a vernú prácu počas všetkých<br />
rokov. Ďakujem ti za všetko, čo si ma naučil,<br />
a za to, že si bol vždy ochotný pomôcť nielen<br />
mne, ale aj ostatným kolegom. Do ďalších rokov<br />
ti želám najmä pevné zdravie, aby si mohol<br />
zbierať ovocie svojej práce v lesoch, ktoré si<br />
vypestoval.<br />
ING. JÁN KAPLÁN<br />
OSLÁVIL 55 ROKOV<br />
Ing. Lukáš Vataha, vedúci lesnej<br />
správy, LS Kamienka, OZ Kamenica<br />
n/Cir., vataha2@vlm.sk (text,<br />
foto – archív LS Kamienka)<br />
Už celých 40 rokov je Janko verný nášmu<br />
podniku. Po krátkom pôsobení ako lesník<br />
zaujal miesto polesného na polesí Kamenica,<br />
ktorému je verný až dodnes. Toto polesie prešlo<br />
menšími aj väčšími zmenami, no on bol<br />
vždy pripravený prijať ďalšiu výzvu a pestovať<br />
les tak, aby prinášal všetky svoje úžitky.<br />
Ing. Ján Chlpáň, Vedúci<br />
Správy lesov Pliešovce<br />
Písal sa rok 2006, keď som na vtedajšej<br />
Lesnej správe Sklené prvýkrát stretol relatívne<br />
mladého, no energického správcu Ing.<br />
Jána Kaplána. Svojou nekonfliktnou povahou<br />
a chuťou pomáhať aj mne uľahčil pôsobenie<br />
v mojich začiatkoch „adjunkta“. Tieto vlastnosti<br />
mu aj po sedemnástich rokoch stále zostali,<br />
čo si uňho veľmi vážim.<br />
Narodil sa 12. októbra 1968. V rokoch<br />
1983 – 1987 študoval na Strednej lesníckej<br />
škole v Liptovskom Hrádku. V roku 1993<br />
ukončil štúdium na LF TU Zvolen, následne<br />
nastúpil ako pracovník na úseku ochrany<br />
prírody v regióne Hornej Nitry pre Slovenskú<br />
agentúru životného prostredia. Tam pôsobil<br />
do konca roka 1996. Od 1. januára 1997 na-<br />
Prvý a najväčší impulz pri rozhodovaní<br />
pre povolanie mu dal jeho otec. S ním trávil<br />
všetky voľné chvíle, často aj víkendy. Pracovné<br />
začiatky sa u Ivana spájajú s lesnou<br />
správou Bažantnica, kde nastúpil na pozíciu<br />
výrobného technika. Asi po roku prestúpil<br />
na lesnú správu Mikulášov ako lesník.<br />
Po odslúžení základnej vojenskej služby nastúpil<br />
na lesnú správu Bažantnica ako bezpečnostný<br />
technik. Krátko nato prebral lesný<br />
obvod Rakáreň ako lesník. Ako výborní<br />
učitelia lesníckeho remesla sa vtedy ukázali<br />
páni Kanka a Leskovský. Neskôr pracoval na<br />
lesnej správe Bažantnica ako ťažbový technik.<br />
Túto funkciu vykonával až do reorganizácie,<br />
pri ktorej prišlo k zlúčeniu lesných<br />
správ. Momentálne pracuje ako technik na<br />
lesnej správe Jablonové.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
21
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
stúpil na vtedajšiu Lesnú správu Sklené ako<br />
technik pre pestovateľskú činnosť. Istý čas<br />
tam vykonával aj funkciu vedúceho LS, no<br />
po zrušení pôvodných lesných správ sa stal<br />
pestovným technikom pre celú Správu lesov<br />
Pliešovce. Na tejto pozícii pracuje dodnes.<br />
Medzi jeho najväčšie koníčky, samozrejme<br />
popri rodine, patria basketbal a bezpochyby<br />
aj príroda.<br />
V mene všetkých kolegov Správy lesov Pliešovce<br />
mu blahoželáme.<br />
JÁN KAPOLKA<br />
MÁ 60<br />
Eduard Pľučinský<br />
Jubilejnú šesťdesiatku oslávil 3. augusta<br />
Ján Kapolka. Do Vojenských lesov a majetkov<br />
Kežmarok, na lesnú správu Ľubica, nastúpil<br />
3. augusta 2018 ako vodič nákladnej<br />
dopravy, neskôr pôsobil ako strojník. Spolu<br />
s ním na správu pribudol aj nový pásový<br />
bager CAT E-308, ktorý mu pridelili a tak sa<br />
s ním zžil, že na ňom pracuje doteraz. Je to<br />
jeho srdcovka.<br />
Janko pochádza z Ľubice a čo stým súvisí,<br />
o tom by vedeli rozprávať jeho najbližší spolupracovníci<br />
- je to skrátka človek, ktorý má<br />
mierumilovnú povahu a nedokáže sa hnevať.<br />
Všetko berie s humorom a s veľkou dávkou<br />
optimizmu.<br />
Milý Janko, my, tvoji spolupracovníci, k životnému<br />
jubileu želáme, aby ti tieto vlastnosti<br />
vydržali čo najdlhšie, a aby sme sa mohli ešte<br />
dlho stretávať nielen v práci, ale aj v osobnom<br />
živote.<br />
JE 35 ROKOV MÁLO,<br />
ALEBO VEĽA?<br />
Ing. Igor Pogran<br />
Ak hovoríme o veku, je to tak akurát. Ak<br />
je to počet odrobených rokov v jednej firme,<br />
je to už „kurňa“ veľké číslo!<br />
Náš kolega Ľuboš Tomáška oslavuje toto<br />
jubileum ako zamestnanec VLM SR. V roku<br />
1983 ukončil štúdium na SLTŠ v Liptovskom<br />
Hrádku a po absolvovaní základnej vojenskej<br />
služby začal v lesníctve pracovať na LZ Martin<br />
vo funkcii vedúceho LO vo Valči. 1. novembra<br />
1988 sa začalo jeho 35 ročné pôsobenie vo Vojenských<br />
lesoch. Prvým pracoviskom bol LO<br />
Jarolím v niekdajšom stredisku VLM Sučany.<br />
Tam pracoval až do 1. mája 1993. Od tohto dátumu<br />
sa začala Ľubošova kariéra taxátora. Stal<br />
sa súčasťou rodiny „týždňovkárov“ a pracuje<br />
v nej až dodnes.<br />
Náplňou jeho práce je zisťovať stav lesa,<br />
jeho produkčné a ťažbové možnosti, prírodné,<br />
spoločenské, technické, ekologické a ekonomické<br />
podmienky hospodárenia a určovať<br />
ciele hospodárenia, sledovať a hodnotiť vývoj<br />
lesov a plánovať hospodárenie v nich tak, aby<br />
bolo trvale zabezpečované plnenie všetkých ich<br />
funkcií pri zachovaní súladu verejnoprospešných<br />
záujmov a záujmov vlastníkov lesa.<br />
Výsledkom Ľubošovej snahy sú programy<br />
starostlivosti o <strong>lesy</strong> (PSL) a ďalšie diela, ktoré<br />
sú podkladom pre odborné, sústavné a cieľavedomé<br />
obhospodarovanie lesov, riadenie lesného<br />
hospodárstva a uplatňovanie lesníckej politiky.<br />
V tejto náročnej práci sa stal po mnohých<br />
rokoch virtuózom. Práca ho napĺňa svojou<br />
rozmanitosťou. Napriek tomu, že na LC Lešť je<br />
už po štvrtý raz, stále ho baví a nadchýna.<br />
Ľuboš, želám ti za kolektív HÚL, ale aj za<br />
všetkých kolegov z VLM veľa zdravia, rodinnej<br />
pohody a Božieho požehnania. A ďakujeme<br />
ti za roky poctivej práce.<br />
NÁŠ JUBILANT<br />
JAROSLAV JURSKÝ<br />
Ing. Pavol Tomala<br />
Piaty december <strong>2023</strong> bol pre nás všedný<br />
začiatok mesiaca ako každý iný, no pre nášho<br />
kolegu znamenal krásne životné jubileum.<br />
Práve v tento deň sa dožil 60 rokov Jaroslav<br />
Jurský.<br />
Narodil sa 5. decembra 1963 v Kežmarku.<br />
Po ukončení štúdia na SLTŠ v Prešove v roku<br />
1984 nastúpil ako lesník do Východoslovenských<br />
štátnych lesov na lesnú správu Jelšava,<br />
odkiaľ odišiel na základnú vojenskú službu.<br />
Po jej skončení 1. októbra 1986 posilnil ako<br />
lesník <strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky, odštepný závod<br />
Kežmarok, lesnú správu Levočská Dolina.<br />
V roku 1994 prešiel na lesnú správu Tichý<br />
Potok, kde pracuje doposiaľ.<br />
Vo Vojenských lesoch a majetkoch pracuje<br />
nepretržite už 37 rokov. Zastával funkciu<br />
vedúceho lesného obvodu, vedúceho polesia<br />
a neskôr pôsobil ako technik lesnej správy<br />
Tichý Potok. Svoju funkciu vykonáva vždy<br />
naplno, svedomite a profesionálne – aj uňho<br />
platí, že povolanie je zároveň aj jeho koníčkom.<br />
Má veľmi rád prírodu, v ktorej trávi<br />
väčšiu časť svojho pracovného aj mimopracovného<br />
času. Medzi jeho záľuby patrí najmä<br />
poľovníctvo, poľovnícka kynológia a strelectvo.<br />
Je držiteľom mnohých významných poľovníckych<br />
vyznamenaní a ocenení od Slovenskej<br />
kynologickej jednoty.<br />
Jaro je majiteľom chovnej stanice Stará<br />
Hájnica. Počas kynologickej činnosti odchoval<br />
stovky šteniat, Bavorského ako aj Hanoverského<br />
farbiara. Jeho chovná stanica a odchované<br />
šteniatka sú známe po celom svete.<br />
V rámci poľovníckej kynológie reprezentoval<br />
22 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
Slovenskú republiku na mnohých vrcholných<br />
podujatiach, kde dosahoval so svojimi štvornohými<br />
pomocníkmi vynikajúce výsledky.<br />
Drahý náš jubilant „Chlopíku“, do ďalších rokov<br />
života ti želáme predovšetkým veľa zdravia,<br />
šťastia, síl, rodinnej pohody a veľa poľovníckych<br />
zážitkov.<br />
MARTIN BÉREŠ<br />
ODCHÁDZA DO<br />
DÔCHODKU<br />
Ing. Marek Hojdan, vedúci LS<br />
Jovsa, OZ Kamenica nad Cirochou,<br />
(text, foto), hojdan.marek@vlm.sk<br />
Začiatky bývali ťažké, úlohy náročné<br />
a splnenie plánu často takmer nereálne. Neraz<br />
bolo treba aj vyhrnúť rukávy a pomôcť<br />
manuálne. Martin pristupuje k práci vždy<br />
zodpovedne a pracovné problémy rieši s nadhľadom.<br />
Svoje odborné skúsenosti odovzdáva<br />
mladším kolegom. Ako odborný lesný hospodár<br />
priamo ovplyvňuje ťažbovú a pestovateľskú<br />
činnosť na lesnom celku Jovsa, čoho<br />
dôkazom sú plochy prirodzene obnovených<br />
mladých lesných porastov nachádzajúcich sa<br />
na južných svahoch Vihorlatu.<br />
V kolektíve je obľúbeným zabávačom<br />
a neraz nás pri posedeniach sprevádza hraním<br />
na gitare. Každodenné pochôdzky po<br />
lese sú preň obľúbenou činnosťou, ale aj povinnosťou,<br />
bez ktorej sa nezaobíde jeho denný<br />
rituál.<br />
Martin, nastal čas rozlúčiť sa s každodennou<br />
prácou. V mene kolektívu ti chcem zaželať,<br />
aby si nič neľutoval a v pamäti si zachoval<br />
iba živé spomienky na svoje víťazstvá,<br />
svoje úspechy. Nech ťa čaká ešte veľa zaujímavých<br />
a vzrušujúcich vecí, v ktorých sa môžeš<br />
ukázať zo všetkých svojich najlepších stránok.<br />
Kolegovia z lesnej správy Jovsa ti prajeme<br />
veľa šťastia, úspechu, sebarealizácie, prosperity<br />
a trvalého optimizmu.<br />
PREDBEŽNÉ<br />
SKÚŠKY<br />
FARBIAROV<br />
Poľovnícka organizácia alebo poľovnícke<br />
združenie musí držať potrebný<br />
počet poľovne upotrebiteľných psov.<br />
Za poľovne upotrebiteľného psa možno<br />
pokladať len psa, ktorý s úspechom<br />
vykonal skúšky poľovnej upotrebiteľnosti.<br />
Ing. Ľubomír Babič<br />
samostatný odborný referent<br />
oddelenia lesnej výroby<br />
Čas plynie rýchlo ako voda, roky utekajú<br />
a ani sa nenazdáme, je tu čas na odchod do<br />
dôchodku. Práve koncom tohto roku odchádza<br />
do penzie náš kolega a spolupracovník<br />
Martin Béreš.<br />
Narodil sa 29. októbra 1961 v Humennom.<br />
Hoci vyrastal v meste, vždy inklinoval k horám<br />
a lesu, ktoré sa mu napokon stali zmyslom<br />
života. Túžba po lesníckom povolaní ho<br />
priviedla na lesnícku školu v Prešove. Po jej<br />
absolvovaní v auguste 1981 nastúpil do Vojenských<br />
lesov na lesnú správu Jovsa. Ako<br />
lesník lesného obvodu Kusín naberal prvé<br />
praktické skúsenosti z lesníckej prevádzky<br />
až do odchodu na základnú vojenskú službu.<br />
Po jej skončení v roku 1984 nastúpil na funkciu<br />
technika na lesnej správe Jovsa, kde pracuje<br />
dodnes.<br />
LADISLAV PIVOVAR<br />
OSLÁVIL 55<br />
Eduard Plučinský<br />
Náš spolupracovník Ladislav Pivovar oslávil<br />
27. júna 55 rokov života. Patrí už pomaly<br />
k inventáru Vojenských lesov, lebo už po absolvovaní<br />
základnej vojenskej služby v roku<br />
1989 nastúpil na bývalú poľnohospodársku<br />
správu, neskôr na správu služieb a potom<br />
lesnú správu Ľubica, kde pôsobí dodnes ako<br />
strojník a šofér nákladnej dopravy. Jeho cit<br />
pre stroje a lásku k nim ho robí výnimočným<br />
a všestranným strojníkom.<br />
V poľovnom revíri Javorina boli 20.<br />
augusta predbežné farbiarske skúšky<br />
poľovných psov. Keďže sa nachádzame<br />
v oblasti zaradenej do oblasti s výskytom<br />
AMO, RVPS stanovuje podmienky<br />
skúšky. V danom termíne sa zúčastnilo<br />
sedem psov. Nepriaznivo teplé počasie<br />
komplikovalo poľovne upotrebiteľným<br />
psom nájsť stopu a zahlásiť pripravené<br />
jelenča. Napriek zložitým podmienkam<br />
všetky psy úspešne absolvovali skúšku<br />
„dospelosti“ a môžu dohľadávať jeleniu,<br />
danieliu a muflóniu zver.<br />
Milý Ladislav, či vlastne Vlado, ako ťa všetci<br />
voláme, ako kolektív o. z. Kežmarok ti želáme<br />
veľa zdravia a šťastia, aby si ešte stále mohol<br />
svojím pôsobením a myšlienkami prispieť<br />
k dobrej pohode nielen v práci, ale aj v kruhu<br />
svojej rodiny.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
23
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
DEŇ SVÄTÉHO HUBERTA<br />
V PLIEŠOVCIACH<br />
V Pliešovciach 9. septembra usporiadali<br />
18. ročník podujatia Deň svätého Huberta.<br />
Začal sa slávnostným sprievodom, po ktorom<br />
nasledovala ekumenická pobožnosť.<br />
Prinesením majestátneho jeleňa vzdávajú<br />
poľovníci hold ich patrónovi, svätému Hubertovi.<br />
kolektív autorov<br />
Ekumenickú pobožnosť slúžili zástupcovia<br />
rímskokatolíckej a evanjelickej cirkvi. Po<br />
nej nasledovalo odovzdávanie strieborných<br />
medailí Slovenského poľovníckeho zväzu<br />
vybraným členom SPZ za významné zásluhy<br />
o rozvoj poľovníctva na Slovensku. Nezabudli<br />
sme ani na našich poľovníkov z okresu<br />
Zvolen, ktorí nás v minulom roku opustili,<br />
a krátkou spomienkou sme si ich pripomenuli.<br />
24 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
Program osláv Dňa sv. Huberta pokračoval<br />
vystúpením žiakov Základnej umeleckej<br />
školy Očová, Základnej umeleckej školy Nádvorná<br />
zo Zvolena, vystúpením sokoliarov<br />
a najväčším „umeleckým trhákom“ bolo vystúpenie<br />
Petra Cmoríka & Band. Už tradične<br />
bola súčasťou programu osláv aj regionálna<br />
súťaž vo varení poľovníckeho guláša. Spolu<br />
sa do súťaže prihlásilo dvanásť družstiev.<br />
Porota mala ako vždy veľmi ťažkú úlohu, veď<br />
kulinárske umenie súťažiacich je už takmer<br />
samozrejmosť. Najviac jej však chutil guláš,<br />
ktorý pripravili zástupcovia spoločnosti IBO.<br />
Novinkou osláv bola poľovnícka tombola.<br />
Záujem o lístky bol veľký. Niet sa čo čudovať,<br />
veď prvou cenou bola poľovnícka zbraň.<br />
Okrem nej však boli v tombole ďalšie zaujímavé<br />
ceny, napríklad zoskok padákom, víkendový<br />
pobyt, kosačka, košík s mäsovými<br />
výrobkami a iné.<br />
Zaujímavý bol aj sprievodný program<br />
osláv. Návštevníci sa mohli zúčastniť Seminára<br />
poľovníckej hudby, ktorý viedol Bohuslav<br />
Smutný, pozrieť si výstavu poľovníckej<br />
fotografie. Deti, ale aj dospelých, zaujala<br />
prezentácia lesných zvierat, ktorú pripravili<br />
zamestnanci Lesníckej fakulty TU Zvolen.<br />
V parku sa strieľalo zo starých historických<br />
zbraní, v ponuke bola aj vyhliadková jazda<br />
na konskom povoze.<br />
Špeciálne pre detičky bol v parku pripravený<br />
aj bohatý program v rámci lesnej pedagogiky.<br />
Lesní pedagógovia v spolupráci so zamestnancami<br />
generálneho riaditeľstva vytvorili<br />
niekoľko stanovíšť. Deti si pri nich mohli<br />
maľovať na kamene, vymaľovať rôzne obrázky,<br />
vytvoriť niečo zaujímavé z orechových<br />
škrupín, postaviť puzzle. Pre staršie deti boli<br />
pripravené pracovné listy s rôznymi slovnými<br />
prešmyčkami, úlohami. Ukladaním magnetiek<br />
na magnetickú tabuľu predviedli svoje<br />
vedomosti v oblasti obydlí zvierat. Pri ďalšom<br />
stanovišti ukázali, ako vedia určiť, čo do<br />
lesa nepatrí. Odpad, ktorý v lese nemá čo robiť,<br />
roztriedili do košov na separovaný odpad.<br />
Mali možnosť,prejsť sa lesom“ s previazanými<br />
očami, kde zdolávali rôzne prekážky<br />
pod nohami. Pri tom počuli zvuky lesa a na<br />
chvíľu mohli zažiť, aký je to pocit, byť v lese<br />
v tme. Priučili sa aj tomu, aké sú pomôcky<br />
poľovníka – videli zbrane, nože. Pri ďalšej<br />
zastávke kolegovia preverili, či deti vedia<br />
rozoznať stopy zvierat, videli rôzne trofeje,<br />
vypočuli si zvuky zvierat a skúšali uhádnuť,<br />
ktoré zviera vydáva ten ktorý zvuk, ktorá<br />
trofej patrí ku ktorému zvieraťu. Okrem<br />
toho si deti prešli aj stanovišťom, na ktorom<br />
sa dozvedeli, čo je zdrojom potravy zvierat<br />
v lese, resp. čím poľovníci v rámci starostlivosti<br />
o les prikrmujú zver. Poslednou úlohou<br />
bolo vyrobiť si vlastnú drevenú medailu s pečiatkou,<br />
ktorá sa im páčila. Po úspešnom absolvovaní<br />
celého,chodníka“ dostali deti malú<br />
odmenu.<br />
Deťom sa tieto aktivity veľmi páčili, dokonca<br />
sa v mnohých prípadoch zapájali aj rodičia.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
25
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
POĽOVNÍCKY DEŇ<br />
V KEŽMARKU<br />
Ing. Ľubomír Babič,<br />
OLV o. z. Kežmarok<br />
Na námestí v Kežmarku bol 10. septembra<br />
11. Poľovnícky deň, venovaný najmä deťom<br />
a mládeži. VLM SR, š. p., OZ Kežmarok<br />
v spolupráci s OPK Kežmarok, mestom Kežmarok<br />
a Prešovským samosprávnym krajom<br />
pripravili atraktívny program z oblasti lesnej<br />
pedagogiky a pre tých starších aj súťaž vo varení<br />
gulášu, tombolu, a nechýbala ani dražba<br />
uloveného jeleňa. Program sa začal slávnostnou<br />
sv. omšou s požehnaním jeleňa a následným<br />
sprievodom na námestie. Dopĺňala ho<br />
módna prehliadka oblečenia pre poľovníkov<br />
a poľovníčky od návrhárky Marty Šulekovej,<br />
odovzdávanie poľovníckych vyznamenaní,<br />
vyhodnotenie súťaže vo varení gulášov<br />
v podaní majstra kuchára Marcela Ihnačáka.<br />
Veľký ohlas malo aj vystúpenie sokoliarov<br />
skupiny Falconarii a ukážka práce psov.<br />
V kultúrnom programe sa predstavil folklórny<br />
súbor Magurák a hudobná skupina Mafia<br />
Corner § Stylo.<br />
26 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
VOJENSKÉ LESY<br />
A MAJETKY NA<br />
VEĽTRHU IDEB <strong>2023</strong><br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR sa 3. až 5. októbra<br />
prezentovali na výstave IDEB Defence<br />
Security, ktorá bola v Incheba Expo Aréne<br />
v Bratislave. Veľtrh slúži ako platforma<br />
pre prezentáciu produktov zameraných pre<br />
obranné, bezpečnostné a záchranné zložky<br />
s medzinárodnou účasťou. VLM na ňom<br />
predstavili prvý plne elektrický lesný stroj<br />
vyrobený na Slovensku.<br />
Ing. Dávid Greňa, SOR<br />
odd. lesnej výroby GR<br />
Na desiatom ročníku veľtrhu sa predstavili<br />
zástupcovia obranného a bezpečnostného<br />
priemyslu zo 17 krajín a takmer sto vystavovateľov.<br />
Otvorenia výstavy sa zúčastnil<br />
minister obrany SR, predstavitelia vlády SR,<br />
námestník českej ministerky obrany a ďalšie<br />
zahraničné delegácie. Na výstavisku okrem<br />
statických ukážok najmodernejšej techniky<br />
vyvinutej slovenskými a zahraničnými vývojármi<br />
nechýbali ani tie dynamické, kde sa<br />
okrem ozbrojených síl predstavili aj policajné,<br />
hasičské a záchranné zbory. Pre návštevníkov<br />
boli k dispozícii aj prezentácie súčastí<br />
rezortu Ministerstva obrany - Akadémie<br />
ozbrojených síl gen. M. R. Štefánika, <strong>Vojenské</strong>ho<br />
historického ústavu Bratislava, Centra<br />
výcviku Lešť, <strong>Vojenské</strong>ho športového centra<br />
Dukla a Vojenských lesov a majetkov SR.<br />
Práve VLM prvýkrát predstavili plne elektrický<br />
lesný stroj vyrobený na Slovensku.<br />
Stroj vyvíjaný a vyrobený firmou KWD s.r.o.<br />
s finančnou podporou z Ministerstva obrany<br />
s názvom PLS 55 E funguje s elektrickým<br />
pohonom a podvozkom z oceľových pásov.<br />
S maximálnou dĺžkou 4,6 metra a maximálnou<br />
šírkou 2,2 metra je stroj PLS zameraný<br />
na ťažbu a približovanie dreva z výchovných<br />
a prebierkových porastov. Disponuje<br />
hydraulickou rukou, zadným štítom, navijakom,<br />
zverným oplenom a prednou rampovacou<br />
radlicou. Stroj je možné modifikovať<br />
podľa potrieb prevádzky nahradením hydraulického<br />
drapáka strihacou, resp. spiľovacou<br />
hlavicou, výmenou oceľových pásov za<br />
gumené. Napájanie elektromotorov je zabezpečené<br />
dvoma LiFePO4 akumulátormi s výkonom<br />
96 V a 420 Ah s priemernou výdržou<br />
8 až 10 hodín. Nepretržitá prevádzka stroja<br />
je zabezpečená možnosťou výmeny vybitých<br />
akumulátorov za plne nabité priamo na<br />
mieste prevádzky stroja. Vďaka kompaktnosti<br />
akumulátorov je umožnená ich výmena<br />
pomocou hydraulickej ruky stroja PLS a preprava<br />
na pracovisko pomocou motorového<br />
vozidla typu pick-up. Nabíjanie akumulátorov<br />
zabezpečí nabíjačka umiestnená v areáli<br />
lesnej správy, resp. prevádzkových budov<br />
napojených na elektrickú sieť. Ide teda o unikátne<br />
riešenie ako zabezpečiť plynulosť prevádzky<br />
pre elektrický stroj pracujúci v lesnom<br />
prostredí.<br />
Prostredníctvom strojov s plne elektrickým<br />
pohonom pomáhajú <strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky<br />
SR splniť stratégiu Európskej únie a dosiahnuť<br />
uhlíkovú neutralitu.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
27
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
POKLADY NAŠICH<br />
LÚK A STRÁNÍ<br />
Kráčame po lúke, alebo sa prechádzame burinovým porastom. Hneváme sa, že sa nám<br />
pod nohami moce burina. Neuvažujeme a nevšímame si, čo všetko rastie na lúke, čo všetko<br />
rastie okolo nás. A predsa veľa „naničhodných“ zelín ukrýva v sebe množstvo liečivých<br />
látok.<br />
Zápar: Jedna čajová lyžička čerstvej alebo<br />
sušenej bylinky sa zaparí ¼ l vriacej vody, nechá<br />
sa krátko vylúhovať. Pije sa po dúškoch<br />
počas jedného týždňa.<br />
Tinktúra: Koreň vykopať v jeseni, očistiť,<br />
pokrájať, naložiť do fľaše a zaliať 38 – 40 %<br />
ražnou pálenkou, postaviť na teplé miesto na<br />
14 dní. Potom precediť, používať maximálne<br />
10 kvapiek s vodou počas desiatich dní. Urobiť<br />
týždennú prestávku, potom zase používať<br />
desať dní. Takto zapakovať raz za polroka.<br />
Nechtík lekársky<br />
Pŕhľava dvojdomá<br />
Mgr. Slávka Schneiderová<br />
foto: Internet<br />
Väčšinou tieto rastliny obchádzame bez<br />
povšimnutia. Liečivých bylín je mnoho, ale<br />
my ich nezbierame. Keď nás niečo bolí, ideme<br />
si do lekárne kúpiť medicínu. Možno by<br />
nám lepšie poslúžila burina. Verím, že sa<br />
v nás prebudí zvedavosť, láska k prírode a budeme<br />
si ju viac všímať. Preto nezaškodí počas<br />
prechádzky lesom alebo lúkou nazbierať<br />
si zopár bylín. Stráne a lúky sú posiate množstvom<br />
liečivých rastlín. Pobyt v prírode bude<br />
o to zaujímavejší, keď si z nej prinesieme bylinky,<br />
ktoré nám môžu pomôcť a priniesť úžitok.<br />
Ani liečivé rastliny však nie sú vždy neškodné.<br />
Preto ak sa ich rozhodneme zbierať,<br />
musíme si o nich prečítať aspoň základné informácie.<br />
Obdobie jesene nám prináša množstvo zaujímavostí.<br />
Pestrofarebný les, farebnú lúku,<br />
stráne plné kríkov a bylín s liečivými účinkami.<br />
Krása rôznofarebnej jesene umožňuje načrieť<br />
do darov prírody.<br />
Burinu, ktorú neobľubujeme, nachádzame<br />
všade – v záhrade, na lúkach, pri hradbách.<br />
Pŕhľava dvojdomá (Urtica dioica L.) patrí<br />
k našim najdostupnejším a najlepším liečivým<br />
rastlinám. Liečivosť pŕhľavy sa začína<br />
koreňom, pokračuje stonkou, listami a kvetmi.<br />
Patrí k vynikajúcim krv čistiacim a súčasne<br />
krvotvorným liečivým rastlinám. Lieči<br />
ochorenia a zápaly močových ciest, pomáha<br />
pri málokrvnosti. Na jar ju používame na<br />
celkovú očistu organizmu. Pŕhľavu môžeme<br />
využívať celoročne:<br />
Kúpeľ nôh: dve hrste umytých koreňov<br />
a čerstvej pŕhľavy dať na noc do piatich litrov<br />
vody, na druhý deň zohriať na bod varu.<br />
V teplom maceráte 20 minút močiť nohy.<br />
Umývanie hlavy: 6 – 10 hrstí pŕhľavy dať<br />
do päťlitrového hrnca s vodou, pomaly zohrievať<br />
až na bod varu. Nechať lúhovať desať<br />
minút, potom trochu ochladiť a umyť vlasy.<br />
Nechtík lekársky (Calendula officinalis<br />
L.) nám prekrásnou žltou a pomarančovou<br />
farbou kvetu skrášľuje záhradu od júna<br />
do neskorej jesene. Nechtík patrí k rastlinám,<br />
ktoré účinne pôsobia proti rakovine a rakovinovým<br />
nádorom. Používa sa celá rastlina<br />
s kvetmi, stonkou aj listami. Je dobré zbierať<br />
rastlinku za slnečného počasia – vtedy má<br />
najväčšiu silu. Krv prečisťujúca bylina je pomocníkom<br />
pri infekčnej žltačke. Okrem toho<br />
upravuje krvný obeh, rýchlo hojí rany. Pri<br />
hnisavých a zle sa hojacich ranách pomáha<br />
umývanie záparom nechtíka a prasličky. Spôsob<br />
použitia:<br />
Zápar: jednu vrchovatú lyžičku byliny zapariť,<br />
nechať vylúhovať, piť po dúškoch.<br />
Tinktúra: plnú hrsť kvetov na liter pravej<br />
vínovice. Lúhovať 14 dní na slnku.<br />
Masť: štyri plné hrste nechtíka (listy, stonka,<br />
kvet) narezať na drobno. 500 g masti zo<br />
sadla zohriať ako na vyprážanie. Do horúcej<br />
masti vložiť narezaný nechtík, nechať<br />
skypieť, premiešať, odstaviť z plameňa. Prikrytá<br />
masť sa nechá cez noc stáť. Na druhý<br />
deň sa prihreje a prefiltruje cez ľanové plátno<br />
do čistej nádoby.<br />
Čerstvá šťava: Listy, stonka a kvety sa<br />
umyjú a odšťavia. Používa sa na omývanie<br />
hnisavých rán.<br />
Odporúčame mať doma stále nejaké liečivé<br />
bylinky. Avšak netreba zabúdať na to, že<br />
ich treba používať s mierou a, samozrejme,<br />
treba im aj veriť.<br />
28 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
NA OZ KEŽMAROK<br />
Ing. Ľubomír Babič,<br />
OLV o. z. Kežmarok<br />
Hlavným cieľom lesnej pedagogiky je<br />
zmeniť názor ľudí na lesnícke a poľovnícke<br />
činnosti a priniesť zážitkovým spôsobom radosť<br />
do srdca najmä deťom. Na OZ Kežmarok<br />
sa práci s deťmi venujú traja lesní pedagógovia,<br />
vyškolení Národným lesníckym<br />
centrom. Práca s deťmi je náročná a vyžaduje<br />
si prípravu, ktorá zaberá aj mimopracovný<br />
čas. Prezentácia lesníctva, poľovníctva<br />
a najmä VLM SR v regióne je veľmi dôležitá<br />
a vnímame veľký ohlas. Pedagógov z OZ<br />
Kežmarok pozývajú do štyroch okresov a zúčastňujú<br />
sa nielen na vyučovaní v školách<br />
alebo škôlkach, ale aj v školách v prírode, na<br />
lesných vychádzkach, či navštevujú domovy<br />
dôchodcov. V roku <strong>2023</strong> sme sa ako organizácia<br />
spolupodieľali na lesníckych dňoch pod<br />
Tatrami, ktoré boli v Kežmarku, a tiež aj na<br />
poľovníckom dni <strong>2023</strong>.<br />
Práca lesného pedagóga je len doplnková<br />
činnosť v náplni lesníckej práce a nedá sa jej<br />
venovať na plný úväzok. Napriek tomu vnímame<br />
toto poslanie ako dôležité. Snažíme sa<br />
doň dať všetko, čo sme sa naučili, didaktickými<br />
prostriedkami a zážitkovou formou vzdelávania<br />
nenásilne vložiť do myslenia publika<br />
čo najviac o lese a dianí v ňom.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
29
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
AKTIVITY PRE DETI<br />
V RÉŽII GENERÁLNEHO<br />
RIADITEĽSTVA<br />
A SPRÁVY LESOV<br />
Generálne riaditeľstvo v spolupráci so Správou lesov a odštepnými závodmi v roku <strong>2023</strong><br />
organizovalo hneď niekoľko akcií s aktivitami pre najmenších. Spomeňme zopár z nich.<br />
Ing. Dávid Greňa, SOR<br />
odd. lesnej výroby GR<br />
Predstavili sme sa na medzinárodnej výstave<br />
ITF Slovakiatour, Danubius Gastro<br />
v Inchebe EXPO Bratislava, kde lesní pedagógovia<br />
z generálneho riaditeľstva s pomocou<br />
všetkých závodov pripravili pre deti aktivity<br />
spojené s lesom a poľovníctvom. Nechýbal<br />
náš pocitový chodník, ktorý mal najväčší<br />
úspech a prezentovali ho vo večerných televíznych<br />
novinách. Výstavnú plochu sme využili<br />
naplno, čo potvrdilo ocenenie za kreatívne<br />
a profesionálne stvárnenie expozície.<br />
o túto aktivitu bol naozaj veľký a po prvom<br />
dni bola celá zadná stená stánku VLM vymaľovaná<br />
krásnymi kresbami spojenými s lesom.<br />
Naša expozícia mala vynikajúce ohlasy<br />
najmä u rodičov a ich detí, ktorí ohodnotili<br />
náš stánok ako najlepší z celej výstavy.<br />
Na výstave Agrokomplex Nitra sme už<br />
tradične v spolupráci so závodmi a správou<br />
lesov pripravili pocitový chodník, posed,<br />
domček, priniesli sme najrôznejšie preparáty<br />
a z OZ Malacky prišla aktivita rybolov, ktorá<br />
mala veľký ohlas medzi deťmi a dospelými.<br />
Rovnako obrovský úspech mala aktivita<br />
„Namaľujme spolu les“. Veľmi jednoduchá<br />
príprava, zato veľké nadšenie deti. Záujem<br />
Posledné podujatie organizované GR a SL<br />
s aktivitami pre deti bol „Deň svätého Huberta<br />
v Pliešovciach“. Počas neho bolo v parku<br />
pripravených deväť stanovíšť s programom<br />
pre najmenších za pomoci Technickej<br />
univerzity Zvolen, Slovenskej poľovníckej komory<br />
a Národného lesníckeho centra Zvolen.<br />
Aktivity vcelku vytvárali takzvaný „chodník<br />
svätého Huberta“ a pozostávali z pozná-<br />
30 VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong>
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
JESENNÁ<br />
ČASŤ LESNEJ<br />
PEDAGOGIKY NA<br />
O. Z. MALACKY<br />
vania zvierat, pomôcok poľovníka, chôdze so<br />
zatvorenými očami, ale aj kreatívnej dielne.<br />
Deti si to naozaj užili a jednotlivé aktivity vyskúšali<br />
opakovane.<br />
Lesní pedagógovia v rámci generálneho<br />
riaditeľstva organizovali s deťmi z materských<br />
a základných škôl aj lesné vychádzky<br />
a besiedky v okolí Pliešoviec, Sielnice a v spolupráci<br />
s OZ Kežmarok aj v Spišskej Starej<br />
Vsi, Novej Ľubovni a Kežmarku. Vychádzky<br />
a besiedky boli zamerané na poznávanie<br />
lesa a zvierat v ňom. Každá bola iná, ale jedno<br />
mali spoločné - skvelé deti, ktoré sa pri všetkých<br />
aktivitách zapájali a najmä dobre zabávali.<br />
Záujem zo strany škôl a škôlok každý rok<br />
narastá, čo poukazuje na odborne a dobre<br />
pripravené aktivity a skvelý prístup lesných<br />
pedagógov Vojenských lesov a majetkov SR.<br />
Preto treba naozaj poďakovať všetkým zamestnancom<br />
VLM SR, ktorí sa na ich príprave<br />
a realizácii podieľali.<br />
lesní pedagógovia z OZ Malacky<br />
V poslednom štvrťroku sme navštívili<br />
šesť materských škôl v Malackách a okolitých<br />
dedinách v okrese. Záujem o lesnú<br />
pedagogiku stále rastie. Súvisí to zrejme<br />
s posúvaním informácií medzi učiteľkami<br />
jednotlivých škôlok a zjavne aj kvalitou<br />
pripravených prednášok pre deti spojených<br />
s hrou. Najviac sa nám osvedčili vedomosťami<br />
predškoláci, už vnímajú veľmi<br />
dobre a dúfame, že sa na nich nalepia aj<br />
nejaké vedomosti. Zažívame aj veľmi veľa<br />
vtipných situácií, nakoľko deti sa chcú pochváliť<br />
aj zážitkami z domáceho prostredia<br />
alebo z lesa, kde boli s rodičmi. Bude<br />
to asi tým, že deti hovoria pravdu a aj veci,<br />
ktoré by možno nemali. Teraz nás čaká<br />
možno pokojnejšia zima, no na jar sa zase<br />
rozbehneme naplno a už teraz sa tešíme na<br />
nové aktivity, ktoré si počas zimných večerov<br />
pre deti pripravíme.<br />
VOJENSKÉ LESY 2/<strong>2023</strong><br />
31
V novom roku<br />
vám prajeme<br />
pevné zdravie,<br />
veľa osobných<br />
a pracovných<br />
úspechov