MED(IJSKI) SOSEDI 6 <strong>87</strong> | 2. MAREC 2023 RTVS, PREPROST PROBLEM Pravnik dr. Matej Avbelj v kolumni za IUS-INFO ugotavlja, da je bila odločitev ustavnega sodišča o zadržanju sprememb zakona o RTVS v javnosti pospremljena z različnimi odzivi. Pri tem pa je izrazil obžalovanje, da so praktično povsem umanjkali pravni argumenti: »Ti niso bili najbolj prepričljivi niti v samem sklepu ustavnega sodišča, odklonilna ločena mnenja pa so sploh poglavje zase.« Še več, zdi se, »da predlagatelj novele in vsi njegovi podporniki v tej zadevi še naprej skušajo doseči zmago ne s pravnimi argumenti, temveč z ohranjanjem dominantnega političnega narativa, podprtega z medijsko konstrukcijo realnosti ter s precejšnjo mero manipulacije, za kaj v zadevi sploh gre. Vse to pa je svetlobna leta stran od tega, kar je normalno v dobro urejeni ustavni demokraciji.« V kolumni opozarja na nekaj očitnih anomalij v javnem in strokovnem diskurzu, ki bi se v normalni državi, v kateri bi bil medijski prostor dejansko pluralen in profesionalen, pravna stroka pa prav tako zavezana znanju in strokovni integriteti, brez dvoma znašle izključno na robu javnega prostora. Zaveda se, da tudi sam pri zadevi ni nepristranski, ker se od samega začetka zavzema za presojo ustavnosti, ampak ne oglaša se kot odvetnik političnih strank, »temveč kot univerzitetni profesor prava, glavni in odgovorni urednik Komentarja ustave Republike Slovenije, ker mi to poslanstvo nalaga oglasiti se, kadar oblast deluje v eklatantnem nasprotju s temeljnimi postulati ustavne demokracije«. »Skratka, če bi v dani zadevi spregovorilo pravo, in ne zavajanja, manipulacije, politična natezanja; vratolomni salti mortali s stališči, ki so jih določeni strokovnjaki zastopali v preteklosti; če ne bi krivde za neuspeh iskali celo v tiraniji moškega spola nad ženskim na ustavnem sodišču, bi ugotovili, da imamo pred sabo dejansko zelo preprost pravni problem,« še dodaja. VD REŠEVANJA GOLOBA Peter Jančič v prispevku za Spletni časopis oriše pomen novega v. d. generalnega direktorja Policije, Senada Juršića. Opozarja na dejstvo, da je policija že od začetka mandata Golobove vlade brez generalnega direktorja policije, saj so junija odstavili Antona Olaja, namesto njega pa imenovali le vršilca dolžnosti Boštjana Lindava. Po odstopu notranje ministrice Tatjane Bobnar zaradi afere o (de)politizaciji policije je novi minister Boštjan Poklukar odstavil še Lindava. »Ponavljajoče postavljanje vršilcev dolžnosti je norčevanje iz policije in države. Še posebej nerodno pa je, ker je Golob povedal, da Lindava ni postavil za direktorja, ker kot vršilec dolžnosti ni dovolj dobro izvedel političnih čistk. Depolitizacije. Da nimamo direktorja policije, torej ni posledica objektivnih razlogov. Je posledica interesa Roberta Goloba, ki noče normalnega vodenja policije.« Jančič ocenjuje, da je za kaotičnost vladnega upravljanja s policijo krivo dejstvo, da policija trenutno preiskuje poslovanje podjetja GEN-I v času, ko je bil njegov direktor sedanji predsednik vlade. Golob je za odvračanje pozornosti od poslov GEN-I-ja, ki so v ozadju zamenjav v vodstvu Policije uporabil za »levi del javnosti prepričljivo karto. Zanje je vedno za vse kriv Janša. Ni boljšega pojasnila za kar koli. Tudi pravega direktorja policije ni, ker je treba obračunati z Janšo, saj veste.« Da bi rešila celotno situacijo pa želi vlada depolitizirati širok krog institucij, od Policije do RTV, vendar vsi »niso še povsem depolitizirani. Kot bi po načrtih vlade že morali biti in kot bi morala biti policija. Problemov na Balkanu, ker se je razvedelo, kako se dobijo veliki energetski posli s plačevanjem veleposlanika, Senad Jušić, ki ni generalni direktor policije, ne bo mogel odpraviti. Lahko pa na druge načine pomaga Golobu. Če ne bo, bo postal še en bivši vršilec dolžnosti generalnega direktorja policij, ki ga nimamo. Že od junija lani.« DRAGO JANČAR: STRAŠNO MAŠČEVANJE Pred slabim letom je pisatelj Drago Jančar za revijo Razpotja napisal krajši esej o vojni v Ukrajini, ki ga lahko sedaj, leto dni po začetku vojne, preberemo tudi na spletu. Jančar piše, da ga je v sredo, 23. februarja 2022, poštar razveselil z ukrajinskim prevodom njegovega romana In ljubezen tudi oz. I kohannja tež, kakor se glasi naslov v ukrajinskem prevodu. »Na dan, ko sem končno dobil izvode svoje ukrajinske knjige, sem osuplo gledal v televizijski ekran, na katerem je v beli kremeljski sobani ruski vladar s suito svojih opričnikov ceremonialno razglašal priznanje dveh republik in še isto noč napovedal ›specialno operacijo‹ ruske vojske v Ukrajini. Naslednje jutro, v četrtek, 24. februarja, smo gledali kolone ruskih tankov, ki iz vseh smeri prodirajo čez ravnice bratske slovanske dežele.« Jančarja je to spomnilo na »specialno operacijo« Jugoslovanske ljudske armade, ki je pred nekaj več kot tridesetimi leti nameravala zasesti mejne prehode in pokoriti pravkar razglašeno Republiko Slovenijo: »Nadaljevanje jugoslovanske agonije poznamo: granatiranje hrvaških mest, goreče vasi Bosne, obleganje Sarajeva.« V nadaljevanju opozori še na povest Strašno maščevanje pisatelja Nikolaja Vasiljeviča Gogolja, ki ga imajo za svojega tako Ukrajinci kakor Rusi: »Ob širokem, temnem Dnepru, v Zaporožju, na od sonca razsvetljenem Krimu, po vsej širni pokrajini tja do visoke verige Karpatov se začenjajo v mesečnih nočeh dogajati strašne stvari; duše zapuščajo telesa spečih ljudi in tavajo naokrog, mrtvaki blodijo ob reki v mesečnih nočeh, žena izda moža, prijatelj prijatelja in brat brata, z demoni obsedeni oče ubije vnuka. V deželo je prišel sam hudič, ki v najbolj fantastičnih prizorih razseje po njej nasilje in zlo.«
<strong>87</strong> | 2. MAREC 2023 FOTO TEDNA 7 PROFIMEDIA Velik uspeh fantov in deklet v Planici Uspeh slovenske smučarske skakalne reprezentance na tekmi mešanih ekip na nordijskem svetovnem prvenstvu v Planici je, kljub slabšemu obisku na tribunah, navdušil. Nika Križnar, Timi Zajc, Ema Klinec in Anže Lanišek so osvojili prvo slovensko medaljo na tovrstni tekmi. Nasmešek ob osvojeni bronasti medalji bo šel tako v zgodovino.