MED(IJSKI) SOSEDI 6 <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 MAČEK V ŽAKLJU Gregor Kocijančič za Mladino piše o franšizi videoiger Talking Tom, uspešnici slovenskega podjetja Outfit7, ki je postala »pravzaprav agresivno oglaševalsko sredstvo, ki z reklamami bombardira najmlajše«. Zato je bila uvrščena v peticijo več kot dvajsetih ameriških organizacij, ki se borijo za zaščito otrok na spletu oziroma za zaščito njihovih pravic, zasebnosti in duševnega zdravja«. Talking Tom se je znašel v družbi mnogih priljubljenih aplikacij, med njimi tudi najhitreje rastočega družbenega omrežja, kitajskega TikToka. Peticija »poudarja predvsem problematiko bombardiranja otrok z oglasi in različne prijeme, ki mlade uporabnike pahnejo v digitalno odvisnost tako, da jim dnevni odmerek dopamina zagotavljajo s skrbno načrtovanimi povratnimi zankami, od družbenih potrditev do različnih virtualnih nagrad«. Najbolj problematično je, da tehnološki velikani ciljajo na ranljivo skupino otrok, ki v odvisnost tone nezavedno, in jo s posredovanjem oglasov, spodbujanje k nakupom izdelkov (maček Tom npr. sanja o izdelku iz McDonaldsa): »Dolgoročni cilj aplikacij, kot je Talking Tom, ni le ustvarjanje dobička na račun mladih uporabnikov, temveč se tovrstne tehnologije v življenje otrok infiltrirajo zato, da vplivajo na njihove vrednote in jih že v rosnih letih vzgajajo v potrošnike.« »Čeprav govoreči maček Tom na prvi pogled deluje dokaj nedolžno, številni strokovnjaki opozarjajo, da gre pravzaprav za zlodeja. Kot pravi Dan Podjed, je bil ›v našem otroštvu zlikovec maček Tom, ki se je podil za Jerryjem in ga zabil v tla s kladivom ali ga nabijal po biljardni mizi namesto krogle. Novi Tom je navidezno bolj dobrodušen, hkrati pa tudi prefrigan, saj se otrokom najprej prikupi s simpatičnimi odzivi, od mijavkanja do godrnjanja, potem pa jim pobere podatke,‹« še dodaja avtor. ŠTUHEC O RUPNIKU »Primer Rupnik je pretresel globalni katoliški in verjetno tudi sekularni svet,« začenja razmislek za Družino dr. Ivan Štuhec. Po potrditvi vizitatorja skupnosti Loyola v Sloveniji, škofa Daniela Libanorija, je jasno, da so obtožbe zoper p. Marka Ivana Rupnika resnične. Zgodba je eden izmed najhujših primerov zlorab v Katoliški cerkvi, in sicer iz dveh razlogov: »vse tri zlorabe, spolne , psihične in duhovne so bile povezane z zakramentalno dejavnostjo in nastankom nove redovne skupnosti«, glavni protagonist pa »ni kdorkoli, ampak jezuitski pater, ki je razvijal svojo specifično teološko misel, z njo povezano duhovnost, kar je vse skupaj kulminiralo v njegovih mozaikih in pisnih delih širom sveta.« Njegov umetniški in teološki pristop je bil totalen, zato je v Rimu postal zelo vpliven, vendar ne brez spremljajočih težav: »Vsepovsod, kjer je deloval, je prihajalo do polarizacije: za ali proti njemu. Tudi v italijanski Gorici. V luči te njegove totalitete pa je mogoče razumeti tudi njegov vpliv na cerkveno hierarhijo. Ta vpliv je sistematično gojil in ga razvil vse do papežev, razen do Benedikta XVI. Tisti, ki pravijo, da je bil najvplivnejši Slovenec v Rimu, imajo prav.« Pojavlja se vprašanje, kaj bodo storili tisti, ki so za vse to vedeli in so Rupniku kljub temu dopustili globalni vpliv, kaj bo z njegovimi mozaiki, kaj z žrtvami in kaj z njim samim kot človekom. Slednji vprašanji sta morda ključni: »To, kar se je zgodilo na Kongregaciji za nauk vere, da je bil za sorazmerno kratek čas izobčen in po priznanju ter pokori rešen te kazni, v ničemer ni bil odgovor in zadoščenje za žrtve. Te od tega dejanja niso imele prav nobenega zadoščenja.« »Žrtve naj povedo, kako vidijo in si predstavljajo svojo in Rupnikovo prihodnost. Samo one mu lahko dajo ›odvezo‹ in naložijo pokoro.« »To je vprašanje nas vseh, Katoliške cerkve v celoti, od papeža Frančiška do zadnje anonimne Ane, ki je v dobri veri sledila Markovi duhovnosti. Če se odreši odnos Rupnik – sestre skupnosti Loyola, bo odrešena tudi globalna in lokalna Cerkev. Temu bi lahko rekli sanacija v korenini,« zaključuje dr. Štuhec. SPOMENIK GOLOBU Peter Jančič v komentarju identificira političnega poraženca in zmagovalca letošnjega leta: ruskega predsednika Vladimirja Putina in slovenskega premierja Roberta Goloba. Robertu Golobu bi »morala državna podjetja, ki proizvajajo in prodajajo elektriko, postaviti velik spomenik. Rešil jih je. Dal jim je toliko, kot še nihče. Tudi osebno jih premier simbolizira. V preteklosti si je od tam zagotovil plačila v višinah, ki večini državljanov še v sanjah niso dosegljiva. Plačevali pa so še za varnost Miloša Milovića, za medijsko podobo Vesne Vuković … Pojasnilo je bilo, da so uspešni in tvegajo. Z denarjem nas vseh.« Na drugi strani je veliki poraženec leta ruski predsednik Vladimir Putin: »Putinov polom se je začel, ko mu je propadel načrt hitre okupacije Ukrajine. Ukrajinci se niso razbežali in položili orožja, ko je vdrl v njihovo državo. Ko so enote nenačrtovano obstale, ni bilo oskrbe. Na to niso računali. Kot niso na to, da bo na drugi strani dobro motivirana vojska, ki se je borila za svojo domovino. Zase.« Spremenilo se je tudi javno mnenje v sosednjih državah. Švedska in Finska sta namreč vstopili v NATO, podpora Ukrajini pa raste na vseh straneh: »Celo vladajoča slovenska leva politična elita, ki je bila tradicionalno velik Putinov zaveznik, se je zadnje čase potuhnila in Putin in njegovi v Sloveniji niso več tako pogosto, kot so v Belorusiji.« Za konec Jančič ironično doda še, da so po odstopu notranje ministrice Tatjane Bobnar, potem ko so v javnost prišli politični pritiski vlade na policijo, v parlamentu pričeli preiskavo pritiskov na policijo s strani Janeza Janše.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 FOTO TEDNA Jaslice v avli javne RTV zmotile nekatere novinarje »Tudi na RTV Slovenija je vse bolj praznično. Ob vhodu vas bo pričakala čudovita božična smreka, pod njo pa še lepše jaslice. Menda prvič v zgodovini hiše. Božič,« se je na Twitterju glede najnovejše »pridobitve« v času njegovega vodenja pohvalil direktor Televizije Slovenija Uroš Urbanija in naletel na večinsko odobravanje uporabnikov omenjenega socialnega omrežja, razhudil pa je novinarskega aktivista Borisa Vaseva, sicer novinarja MMC, znanega po njegovi, skrajno levi politični usmerjenosti. Odzval se je z napovedjo, da bo zagovorniku načela enakosti Mihu Lobniku podal prijavo o diskriminaciji na osnovi verskega prepričanja zaradi odločitve vodstva RTV Slovenija, da vsem vsili verski simbol. Vaseva kristjanofobija je sicer pogrnila na celi črti že pri zagovorniku, saj ta ni ugotovil diskriminacije drugače verujočih in neverujočih. 7