Domovina 78: Koliko zaslužijo župniki (predogled)
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
- TAGS
- wwwdomovinaje
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
KOLUMNA<br />
Kolumna<br />
59<br />
rabne. Lesene igrače pa so, če so seveda<br />
kakovostno narejene iz trdega, trpežnega<br />
lesa, praktično neuničljive.<br />
Ker menim, da je tradicija tisto, v čemer<br />
je otrok zakoreninjen, iz česar torej<br />
raste, se mi zdi prav, da poskušam navduševati<br />
za oblikovanje nove oblike družinske<br />
tradicije oziroma za vzdrževanje<br />
že obstoječih. Ponekod po svetu poznajo<br />
t. i. dediščinske igrače. To so igrače, ki se<br />
prenašajo iz roda v rod in so del družinske<br />
dediščine. Med njimi najdemo gugalne<br />
konjičke, vozičke, vlakce, gradove,<br />
punčke in posteljice zanje … Kako čudovito<br />
je opazovati lastne otroke med igro z<br />
igračo, ki vsa še diši po vaši igri izpred let<br />
in za katero morda veste, da sta se z njo<br />
igrali že vaša mama in babica.<br />
DEDIŠČINSKE IGRAČE<br />
Nekaj jih spremljam po spletu, enega<br />
imamo pa pri nas kar doma. Mojstri, ki se<br />
lotijo izdelave takih igrač, so nekoliko posebni<br />
ljudje. Po navadi se v njih še vedno<br />
skriva otroška duša, so iskreni ljubitelji<br />
otrok in vsega otroškega, kar se v odrasli<br />
Rada poklanjam igrače,<br />
ki so varne, ki so<br />
estetske na pogled<br />
in tako krepijo občutek<br />
za lepo, ki vzpodbujajo<br />
otroško domišljijo<br />
in ki otroke vzgajajo.<br />
SHUTTERSTOCK<br />
dobi žal včasih izgubi. Velikokrat imajo<br />
visoko izoblikovano zavest o varovanju<br />
okolja in narave. Ker so njihove igrače<br />
trpežne in zahtevajo veliko natančnega<br />
dela, so praviloma unikatne. Nekateri<br />
izdelovalci celo želijo spoznati otroka za<br />
katerega delajo določeno igračo. Tako se<br />
lažje odločijo, kako jo oblikovati.<br />
Seveda pa nihče vaših otrok ne<br />
pozna tako dobro, kot jih poznate<br />
sami. Zato – če imate vsaj malo smisla<br />
za to – pogumno orodje na plan. Izdelava<br />
igrač je izredno sproščujoče delo.<br />
Izdelek pa bo prežet z ljubeznijo do<br />
tistih, ki jim je namenjen.<br />
Stari predmeti nosijo s sabo del duše<br />
tistega, ki jih je uporabljal. Bližje ko nam<br />
je nekdo bil, več nam pomeni predmet,<br />
ki nam ga je zapustil. Pri lesenih igračah<br />
je najbolje to, da nikoli ne zastarijo. Ko<br />
jih otroci prerastejo, ostanejo igrače kot<br />
čudovit kos opreme vašega bivališča. V<br />
sebi nosijo spomine na nožice, ki so plezale<br />
po njih, na vriske, ki so polnili hišo,<br />
na jok, ki se je prelival v smeh in nazaj,<br />
pripovedujejo družinske zgodbe in čakajo.<br />
Čakajo, da bodo spet šepetale dogodivščine<br />
preteklih generacij. Čakajo<br />
na nove ročice, da jih bodo objele in jih<br />
vrnile v življenje.<br />
<br />
Komentarji bralcev<br />
Doma imamo kakih 65 let staro leseno<br />
posteljo za dojenčka. V njej je spalo že<br />
devet otrok v dveh generacijah rodbine.<br />
Njihova imena smo vžgali v ograjo.<br />
Ponosno jo hranimo za naslednje<br />
generacije.<br />
Joc