Domovina 78: Koliko zaslužijo župniki (predogled)
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
- TAGS
- wwwdomovinaje
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
MOJA BESEDA<br />
3<br />
Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem<br />
Piše: TINO MAMIĆ,<br />
odgovorni urednik<br />
tednika <strong>Domovina</strong><br />
»O, slišimo. Najraje jo ponavljajo ljudje,<br />
Cerkev, ta pa ima denar!« Krilatica,<br />
ki jo posebej za šankom velikokrat<br />
ki niso kaj veliko hodili ne v cerkev ne v šole. A tudi<br />
ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo,<br />
koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih<br />
župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci<br />
ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti<br />
nimajo kaj vedeti, saj so župnijske blagajne prazne.<br />
Veliko slovenskih<br />
župnikov je s protikoronskimi<br />
ukrepi finančno zaživelo.<br />
Dobili so namreč<br />
državno pomoč kot drugi<br />
samostojni podjetniki, mesečno<br />
po 1100 evrov. To je<br />
200 evrov manj kot znaša<br />
povprečna slovenska plača.<br />
Pred korono torej niso imeli<br />
niti »jurja« plače. »Prav<br />
spodobno se preživi s tem<br />
denarjem,« se mi je pohvalil<br />
župnik neke večje in povprečno<br />
»bogate« slovenske<br />
župnije. Visoko izobražen, razgledan, duhovno<br />
globok, ki razen pol ure rekreacije dnevno zase<br />
nima nobenega časa. Avto, škodo, menjuje na<br />
kakih deset let, ko prevozi več kot 350.000 kilometrov.<br />
Med pogovorom sem kar zardel, saj me je<br />
kot državljana in kristjana postalo sram, da župniku<br />
družba ne nameni niti »jurja« plače.<br />
Kot profesionalni rodoslovec sem od znotraj<br />
videl ogromno arhivov posameznih župnijskih<br />
uradov. Kake bogatije ne pomnim. Tu in tam je<br />
kako župnišče tudi izjemno lepo renovirano<br />
in opremljeno z masivnim pohištvom. A to niti<br />
približno ne pomeni, da ima tudi župnik lep in<br />
drag avto. Prej velja obratno. Bogati <strong>župniki</strong> so<br />
izjemno redki. Le duhovniki, ki so v javnih službah,<br />
v podjetjih, na fakultetah in na škofiji, imajo<br />
malce višji standard. Zato so v eni od škofij pred<br />
leti uvedli solidarnostni sklad, v katerega vsi<br />
duhovniki vplačujejo desetino, potem pa nazaj<br />
dobijo povprečno desetino. Nekateri <strong>župniki</strong> so<br />
za to izjemno hvaležni.<br />
Po lanskih uradnih<br />
podatkih znašajo povprečni<br />
dohodki slovenskega<br />
duhovnika 700<br />
(sedemsto) evrov. Manj<br />
kot minimalna plača.<br />
Prenova gradu Goričane,<br />
ki naj bi postal<br />
rezidenca kardinala<br />
Zardel sem,<br />
kot državljana<br />
me je postalo sram:<br />
da naša družba župniku<br />
ne da niti »jurja« plače.<br />
Franca Rodeta, je zato pred leti sprožila velik<br />
nemir med verniki in duhovniki. Temu se je<br />
uprl tudi nadškof Alojzij Uran. Tako se je tudi<br />
pred javnostjo vnela vojna med dvema strujama,<br />
konservativno bogato in napredno revno.<br />
Prvo pooseblja kardinal, drugo papež. Večina<br />
župnikov v »vojni« ne sodeluje, saj se ukvarja<br />
s pastoralo in posameznih kritik zoper papeža<br />
ali kardinala ne jemlje radikalno. Del višje duhovščine,<br />
posebej tiste iz<br />
Patrick McInerney<br />
homoseksualnega lobija,<br />
pa je za »vojno« žrtvoval<br />
vse svoje sile. V prvi »bitki«,<br />
odstranitvi nadškofa<br />
Urana, so zmagali konservativci.<br />
V drugi, imenovanju<br />
zadnjih dveh škofov, so<br />
zmagali reformisti. V tretji,<br />
aferi Rupnik, nadvse bučno<br />
slavijo konservativci,<br />
saj so omajali tudi svetovni<br />
ugled papeža in morda preprečili<br />
imenovanje novega<br />
koprskega škofa. Še pred<br />
tretjo se je v zakulisju začela četrta »bitka«, inšpekcija<br />
nad podjetjem Metropolitana ljubljanske<br />
nadškofije, ki letno obrača milijone (lani 10<br />
milijonov prihodkov in 2,7 milijonov dobička).<br />
Vatikanski revizor se je podal po sledi govoric o<br />
milijonski korupciji in celo sodelovanju Metropolitane<br />
z globoko državo.<br />
Edino, kar v tem trenutku pomaga, je odkritost.<br />
Transparentnost. Če bi v župnijah, tudi<br />
revnih, v oznanilih objavili letno finančno poročilo<br />
župnije, bi verniki videli, koliko denarja<br />
so zbrali v nabirkah in kam je denar šel. Ker gre<br />
za nizke, bagatelne zneske, bi to verjetno vernike<br />
spodbudilo, da bi v prihodnje darovali več.<br />
Isto velja za škofije. V letnem poročilu Katoliške<br />
cerkve na Slovenskem namreč niti z besedico<br />
niso omenjena podjetja v lasti škofij, čeprav<br />
obračajo nekajkrat višje zneske kot same škofije.<br />
V cerkveni zgodovini zadnjih 1500 let so bili<br />
vedno bogati in revni. Za prve je bilo rečeno,<br />
da bodo zelo težko, »skozi<br />
šivankino uho«, prišli v<br />
nebeško kraljestvo. Da to<br />
danes še kako velja, dokazujejo<br />
bogate škofije zahodnega<br />
sveta, ki imajo prazne<br />
cerkve in prazna semenišča.<br />
Če hočeš uničiti človekovo<br />
dušo, ga zasuj z denarjem.