Domovina 78: Koliko zaslužijo župniki (predogled)
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
- TAGS
- wwwdomovinaje
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
Komentar<br />
27<br />
torej morda zastavljamo napačna vprašanja?<br />
Oziroma se lotevamo problema<br />
iz napačnega zornega kota? Morda<br />
premoženje posameznika za njegovo<br />
izvoljivost ni tako pomembno, ampak<br />
so pomembnejši drugi dejavniki?<br />
NE GRE ZA DENAR<br />
Dr. Vesna Vuk Godina (65) je prepričana,<br />
da je za Slovenijo značilen domačijski<br />
produkcijski način (DPN), ki je način<br />
družbene organizacije agrarnih družb.<br />
Ena od značilnosti DPN pa je egalitarnost.<br />
Produkcija je v DPN usmerjena k<br />
zadovoljitvi potreb članov domačije, te<br />
pa med člani ne variirajo pomembno.<br />
Slovenci smo ena bolj egalitarnih držav<br />
v Evropi in tudi širše, to pa zato, ker so<br />
bile vse družbene ureditve, ne glede na<br />
to, kako so se morda ideološko in sicer<br />
razlikovale, v resnici organizirane po<br />
logiki DPN. Ta logika je bila kot formalni<br />
princip delovanja družbe ukinjena šele<br />
s koncem socializma. Trideset let pa je<br />
premalo, da bi se zgodovinska tirnica, ki<br />
se je oblikovala od 6. stoletja do danes in<br />
ki je bila vedno skladna z logiko DPN, v<br />
resnici lahko spremenila. Od tod vztrajanje<br />
egalitarnosti pri Slovencih.<br />
Kateri je torej odločilni dejavnik pri<br />
odločanju volivca? Dr. Godina meni, da<br />
gre za delitev na »naše« in »vaše«. Eden<br />
od ključnih principov socialne organizacije<br />
v DPN je namreč dejstvo, da se<br />
ljudje identificirajo s socialnimi skupinami,<br />
katerih člani so, ko gre za preživetje,<br />
torej s takšnimi ali drugačnimi<br />
»domačijami«. Tu ne gre le za kmečke<br />
domačije, ampak za vse socialne skupine,<br />
ki združujejo posameznike, ki<br />
skupaj skrbijo za lastno preživetje (npr.<br />
ljudi iste delovne organizacije, oddelka<br />
v tej isti delovni organizaciji itd.) Tisti,<br />
ki niso člani moje preživetvene skupine,<br />
moje »domačije«, niso del mojega<br />
socialnega sveta. Za DPN je v tem smislu<br />
značilna logika cepitve med domačijami,<br />
pri tem pa so vse domačije, ki niso<br />
moje, v resnici moji dejanski ali potencialni<br />
(preživetveni) sovražniki.<br />
Kot nadaljuje znana antropologinja,<br />
se torej mojega socialnega sveta zato<br />
ne obravnava enako kot tujih socialnih<br />
svetov. V tem smislu je za družbeno organizacijo,<br />
ki je značilna za DPN, značilna<br />
ne le logika cepitve, ampak tudi<br />
dvojna morala. Ena morala velja za mojo<br />
domačijo in njene člane, druga pa za<br />
Andrej Lasbaher<br />
Dr. Smole je tako prepričan, da »tipičen slovenski<br />
volivec« sploh ne obstaja. Odnos do bogastva<br />
in socialnih razlik pa je odvisen od različnih<br />
dejavnikov, od psihološkega odnosa do imetja do<br />
načina (oziroma zakonitosti) tega, kako smo do<br />
bogastva prišli.<br />
»nemoje« domačije in njene člane. Tisto,<br />
za kar se bo »nemoja« domačija napadala,<br />
kar se bo pri njenih članih sankcioniralo,<br />
za kar se jih bo kaznovalo itd., bo v<br />
lastni domačiji dovoljeno – morda sicer<br />
ne slavljeno kot vrednota, ne bo pa razumljeno<br />
kot prekršek, zaradi katerega<br />
bi bilo treba člana moje domačije preganjati,<br />
sankcionirati, kritizirati, izločiti,<br />
z njim prekiniti stike itd. Nič od tega pa<br />
ni specifično slovenskega, ampak je del<br />
DPN in zato tudi vseh družb, ki so organizirane<br />
po logiki DPN.<br />
BESEDE RESNIČNOSTI<br />
Zgoraj omenjena delitev in njen pomen<br />
za mnoge verjetno ni presenečenje. Kakšen<br />
pa je pomen medijev in splošne javne<br />
razprave? Kot poudarja dr. Smole, je v<br />
političnem žargonu, ki ga uporablja vladajoči<br />
režim, mnogo besed, ki so spremenile<br />
svoj dosedanji pomen. Morda tudi<br />
nismo pozorni na strukturo povednosti,<br />
ki nam jo nudijo pripovedovalci nove politične<br />
resničnosti. Oblast namreč kroji<br />
podobo takega sveta, ki mu vlada. Zato<br />
so besede tiste, ki ga oblikujejo.<br />
Kako pri nas razumeti pridevnike<br />
liberalen, demokratičen, svoboden …?<br />
Kam dati samostalnike socializem, fašizem,<br />
svoboda, kapitalizem, desnica,<br />
levica, sovražni govor in njihove izpeljanke?<br />
Namreč, z izbiro besed tendenciozna<br />
publicistika oblikuje določeno<br />
in osrednji oblasti prijazno krajino.<br />
Tudi z izogibanjem določenih besed<br />
pripomore k temu. Kot pravi dr. Smole,<br />
kdor danes misli, da so Slovenci volili<br />
tajkunske bogataše, se moti! Tajkunov<br />
ni, saj beremo in slišimo, da volimo<br />
same socialne duše, olepševalce mest,<br />
sočutne skrbnike za zeleno in energetsko<br />
prijazno Slovenijo.<br />
Prepričan je, da bogastvo naših izvoljenih<br />
prvakov ni imelo pretežnega<br />
vpliva na izbor, ker jih je javni večinski<br />
novinarski diskurz oprostil vsake sence<br />
neprimernosti za kandidatsko funkcijo.<br />
Prav tako je pri izboru delovalo tudi<br />
mnenje, da so učinkovito gospodarili.<br />
Da si prizadevaš za standard, pa je itak<br />
želja vsakega volivca. Kot zaključuje, so<br />
mediji ob teh volitvah oblikovali tako<br />
podobo kandidatov, da so morali biti izvoljeni.<br />
Izogibali so se rumenim pegam<br />
kandidatov in izpostavljali njihove vrline.<br />
V tem pa je strašna moč neetičnega<br />
pisanja in poročanja, ki lahko nekoga<br />
poviša, drugega pa ubije.<br />
POMEMBEN JE KONTEKST<br />
Omenjeni dejavniki gradijo kontekst, v<br />
katerem potekajo vsakokratne volitve.<br />
Vsako ljudstvo ima svojo zgodovino,<br />
ki ga izoblikuje. In čeprav smo vsi posamezniki<br />
z lastno identiteto, živimo<br />
skupaj v družbi, ki jo pomembno krojijo<br />
oblast in mediji s svojim oblikovanjem<br />
naše realnosti. Ti določajo, kaj so pomembne<br />
družbene teme ter kaj je trenutna<br />
pripoved.<br />
Dr. Dejan Verčič (59), teoretik odnosov<br />
z javnostmi, je tako prepričan, da pri<br />
odločanju volivci nekaterim lastnostim<br />
kandidatov posvečajo večjo pozornost in<br />
jih pri svojem odločanju bolj upoštevajo<br />
na račun nekih drugih. Letošnji volilni<br />
cikel je tako šel večinsko proti prejšnji<br />
vladi in dal veter v jadra tistim, za katere<br />
se je zdelo, da imajo največje možnosti<br />
uspeha pri tem.To pa ne pomeni, da<br />
so državljani dvolični, slepi ali neumni.<br />
Samo stvari, ki jih motijo, so dali začasno<br />
v oklepaje. Morda letos to za novinarje<br />
velja še bolj kot za običajne ljudi.<br />
Vendar se izpostavljenost stvari, ki<br />
jih opažamo, skozi čas in okoliščine spreminja.<br />
Z referendumi se zaključuje obdobje<br />
romantičnega obračuna, z januarjem<br />
prihaja novo leto realizma, v katerem<br />
se bo očem pokazalo marsikaj, kar je bilo<br />
prej zaradi gledanja s srcem prikrito.