Domovina 78: Koliko zaslužijo župniki (predogled)
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
- TAGS
- wwwdomovinaje
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
19<br />
KDO JE KUTLEŠA<br />
Vizitator Dražen Kutleša (54) je doma iz Hercegovine. Pred<br />
imenovanjem za splitskega škofa je bil škof v Pulju. Hrvaški<br />
levičarski dnevnik Jutarnji list ge je označil za »papeževega<br />
specialca« in glasnika liberalne papeževe struje na Hrvaškem.<br />
Letos maja je postal predsednik Hrvaške škofovske konference,<br />
julija pa član vatikanskega Dikasterija za škofe. Čeprav je<br />
doma iz Hercegovine, pa je glasen kritik vidcev iz Medžugorja<br />
– napisal je tudi knjigo, v kateri je opisal konkretna lažna<br />
pričevanja s strani vidcev. Njegovo ime se je v zadnjih letih<br />
v hrvaških medijih dvakrat pojavilo kot ime za naslednika<br />
zagrebškega kardinala Josipa Bozanića (73).<br />
<br />
Komentar uredništva<br />
Vizitacija ne sme (p)ostati zgolj alibi<br />
Po naših informacijah so zadnje spremembe v upravi, ko<br />
so se marca letos v nadškofiji odločili, da bo imela Metropolitana<br />
še enega direktorja, sicer pomenile val nujno potrebnega<br />
svežega zraka za prihodnost upravljanja podjetja. Namreč,<br />
preživeli modeli upravljanja cerkvenega premoženja, ki sicer<br />
ostajajo dobičkonosni, morajo stopiti v 21. stoletje. Njihova<br />
dobičkonosnost je konec koncev pomembna za sofinanciranje<br />
pastoralne in humanitarne dejavnosti Cerkve.<br />
A ključna težava ostaja in bojazen je, da jo bo ne dovolj<br />
forenzično izvedena vizitacija zgolj uradno »pokrila«: to je<br />
netransparentnost poslovanja, uradnega in poluradnega, ki<br />
ostaja rak rana cerkvenih podjetij, še posebej Metropolitane.<br />
Pri tem je ravno dobičkonosnost skušnjava, ki v igro pripelje<br />
marsikateri interes, ki nima v mislih samo dobrega upravljanja<br />
z namenom dolgoročne rasti in sofinanciranja cerkvenih dejavnosti,<br />
ampak tudi marsikaj drugega.<br />
Transparentnost pa ni edina nujna potreba poslovanja cerkvenih<br />
podjetij, takšna je tudi medsebojna solidarnost med škofijami,<br />
katere si je po besedah celjskega škofa Maksimilijana Matjaža<br />
v intervjuju za Domovino zaželel sam papež Frančišek – kot vemo,<br />
večina drugih slovenskih škofij životari in nima denarja niti za najožje<br />
sodelavce, z izjemo mariborske nadškofije ne po svoji krivdi.<br />
Spomnimo, ob obisku predsednika in podpredsednikov Slovenske<br />
škofovske konference pri papežu je Frančišek tajniku naročil nakazilo<br />
finančnega daru celjski in murskosoboški škofiji.<br />
Poleg različnih pogledov na prihodnost upravljanja cerkvenega<br />
premoženja, ki so bolj ali manj v stiku z realnostjo sveta, pa<br />
se je v to sfero vedno rada mešala tudi politika, predvsem desna,<br />
saj je država največji lastnik gozdov in tako naravni poslovni<br />
tekmec drugega največjega lastnika – slovenske Cerkve. Menjave<br />
in dodajanje direktorjev sicer res izgleda kot določeno merjenje<br />
vpliva in moči. Veliko bolj zanimivo pa bi bilo vedeti tudi, kdo vse<br />
si je želel postati upravljavec tega premoženja in je pri svojem<br />
vplivu zaenkrat »izvisel«. Namreč jasno je, da nova generacija<br />
škofov tudi na slovensko politiko gleda drugače in se s tem<br />
določena zavezništva testirajo ravno pri zmožnosti vpliva nad<br />
premoženjem ljubljanske nadškofije.<br />
Po naših neuradnih informacijah sicer drži, da je ljubljanski<br />
metropolit zaprosil za vizitacijo, vendar pa naj bi papež Frančišek<br />
odločil, da naj bo vizitacijski pregled opravljen za celotno<br />
državo, kar pomeni določen signal sedanjemu nunciju in celotni<br />
slovenski Cerkvi. Glede na materialno stanje slovenskih škofij<br />
pa je bolj ali manj jasno, kje bo imel največ dela.<br />
Komentarji bralcev<br />
Pozno. Zelo pozno. Upam, da ne prepozno.<br />
Alojz Z<br />
Nebeški mlini meljejo počasi in zaenkrat ni jamstva, da bo<br />
hrvaški mlinar na ljubljanski nadškofiji iz moke naredil kruh.<br />
Pregovor »Riba smrdi pri glavi« napeljuje na misel, da dokler ne<br />
bo ravnanje s premoženjem škofij transparentno, ni mogoče<br />
pričakovati reda v župnijah in drugih povezanih dejavnostih.<br />
Marsikje se izpostavlja revščino nekaterih župnikov in župnij,<br />
kar drži. Obstajajo pa tudi župnije, na katerih župnik dela s<br />
cerkvenim premoženjem kot svinja z mehom, župljani pa nimajo<br />
orodja, da bi ga ustrezno plemenitili ali vsaj zaščitili. Rezultati<br />
so vidni v številu nedeljnikov, višini nabirk ...<br />
Mitja<br />
Zakaj pa so škofije sploh ločene, če nimajo finančne podlage?<br />
Naj se vse združijo v eno, saj smo kristjani, ne?<br />
Jana Px<br />
Frančišek in Rupnikovi bi radi prišli do več denarja za svojo<br />
napredno in zelo liberalno teologijo. Upravljanja z denarjem<br />
ne morejo prepustiti konservativni duhovščini. Čas je za nove<br />
obraze in nov pristop.<br />
Strelec<br />
Tudi slepi bodo počasi spregledali, da je med cerkvenimi in<br />
levimi elitami precej velik enačaj. Ko je treba poprijeti za delo,<br />
financirati projekte, pokrivati izgube, trpeti afere, smo vsi Cerkev.<br />
Ko gre za odločanje, privilegije, delitev ustvarjenega, so<br />
Cerkev samo oni, pa še med njimi so prvorazredni, drugorazredni<br />
in tretjerazredni.<br />
Thor<br />
Ker sem po rodu iz Komende, vem, da je bila slovenska Cerkev<br />
od nekdaj kar dobra lastnica ali upravljalka kmetijskih zemljišč.<br />
Svoj osebni denar je Peter Pavel Glavar daroval za izgradnjo<br />
špitala in hiralnice, za pomoč starim, bolnim, onemoglim.<br />
Današnja Cerkev naj se zgleduje po dobrih vzgledih cerkvenega<br />
gospodarjenja iz preteklosti.<br />
Janez Kepic Kern<br />
Vse, kar je Cerkev naredila dobrega, je plačalo delovno in<br />
molzno ljudstvo. Cerkev je veliko dobrega naredila tudi sebi,<br />
saj si je prilastila ogromno bogastvo. Velik del denarja, ki ga<br />
je zbrala duhovščina po vsej Evropi in kasneje vsepovsod po<br />
svetu, je končal v Vatikanu in poniknil neznano kam.<br />
Rasputin<br />
Slovenska Cerkev ima vsekakor večji izziv, kot je gospodarjenje<br />
z gozdovi. Pravi izziv je v pastorali, zato je zadnji čas, da se<br />
socialna teologija s kopico študentov izvzame s Teološke fakultete<br />
ali pa se študij popolnoma loči in postavi študij teologije,<br />
skladen z moderno pastoralo, kjer poklicani lahko v miru gradijo<br />
duhovnost in predvsem popravijo zgrešeno vzgojo razbitih<br />
in v materialno požrešnost potopljenih slovenskih družin.<br />
V poglobljeni pastorali in globoki veri bo katarza mogoča, v<br />
prerivanju neizživetih oseb v javnem življenju pa bo kloaka<br />
samo še bolj smrdela.<br />
Mihec