Domovina 78: Koliko zaslužijo župniki (predogled)
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
“Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem,” piše odgovorni urednik Tino Mamić v številki 78 tiskane Domovine in nadaljuje, da pogosto slišimo, koliko denarja ima Cerkev, najraje pa to mantro ponavljajo ljudje, ki niso veliko hodili ne v cerkev in ne v šole. “A tudi ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo, koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti nimajo česa vedeti, saj so župnijske blagajne prazne,” piše Mamić. Veliko slovenskih župnikov je sicer s protikoronskimi ukrepi finančno zaživelo. Dobili so namreč državno pomoč kot drugi samostojni podjetniki, mesečno po 1100 evrov. To je 200 evrov manj kot znaša povprečna slovenska plača. Pred korono torej niso imeli niti »jurja« plače.
- TAGS
- wwwdomovinaje
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Zakaj Slovenci<br />
volimo<br />
bogataše<br />
Gorazd Pučnik<br />
o svojem očetu<br />
in Janši<br />
Kako<br />
silvestrovati<br />
doma<br />
Poštnina plačana pri pošti<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
<strong>Koliko</strong><br />
<strong>zaslužijo</strong><br />
<strong>župniki</strong><br />
<strong>78</strong><br />
3,60 €<br />
29. 12. 2022
KUPI V TRGOVINI<br />
ISKRENI<br />
CENA:<br />
29,95 €<br />
T: 064 135 136<br />
E: info@iskreni.net<br />
www.iskreni.net/trgovina/digitalni-minimalizem
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
MOJA BESEDA<br />
3<br />
Če hočeš uničiti človekovo dušo, ga zasuj z denarjem<br />
Piše: TINO MAMIĆ,<br />
odgovorni urednik<br />
tednika <strong>Domovina</strong><br />
»O, slišimo. Najraje jo ponavljajo ljudje,<br />
Cerkev, ta pa ima denar!« Krilatica,<br />
ki jo posebej za šankom velikokrat<br />
ki niso kaj veliko hodili ne v cerkev ne v šole. A tudi<br />
ljudje, ki redno hodijo k maši, večinoma ne vedo,<br />
koliko denarja ima župnik. Tudi zato, ker v mnogih<br />
župnijah o financah še najožji župnikovi sodelavci<br />
ne vedo veliko. Roko na srce, marsikje niti<br />
nimajo kaj vedeti, saj so župnijske blagajne prazne.<br />
Veliko slovenskih<br />
župnikov je s protikoronskimi<br />
ukrepi finančno zaživelo.<br />
Dobili so namreč<br />
državno pomoč kot drugi<br />
samostojni podjetniki, mesečno<br />
po 1100 evrov. To je<br />
200 evrov manj kot znaša<br />
povprečna slovenska plača.<br />
Pred korono torej niso imeli<br />
niti »jurja« plače. »Prav<br />
spodobno se preživi s tem<br />
denarjem,« se mi je pohvalil<br />
župnik neke večje in povprečno<br />
»bogate« slovenske<br />
župnije. Visoko izobražen, razgledan, duhovno<br />
globok, ki razen pol ure rekreacije dnevno zase<br />
nima nobenega časa. Avto, škodo, menjuje na<br />
kakih deset let, ko prevozi več kot 350.000 kilometrov.<br />
Med pogovorom sem kar zardel, saj me je<br />
kot državljana in kristjana postalo sram, da župniku<br />
družba ne nameni niti »jurja« plače.<br />
Kot profesionalni rodoslovec sem od znotraj<br />
videl ogromno arhivov posameznih župnijskih<br />
uradov. Kake bogatije ne pomnim. Tu in tam je<br />
kako župnišče tudi izjemno lepo renovirano<br />
in opremljeno z masivnim pohištvom. A to niti<br />
približno ne pomeni, da ima tudi župnik lep in<br />
drag avto. Prej velja obratno. Bogati <strong>župniki</strong> so<br />
izjemno redki. Le duhovniki, ki so v javnih službah,<br />
v podjetjih, na fakultetah in na škofiji, imajo<br />
malce višji standard. Zato so v eni od škofij pred<br />
leti uvedli solidarnostni sklad, v katerega vsi<br />
duhovniki vplačujejo desetino, potem pa nazaj<br />
dobijo povprečno desetino. Nekateri <strong>župniki</strong> so<br />
za to izjemno hvaležni.<br />
Po lanskih uradnih<br />
podatkih znašajo povprečni<br />
dohodki slovenskega<br />
duhovnika 700<br />
(sedemsto) evrov. Manj<br />
kot minimalna plača.<br />
Prenova gradu Goričane,<br />
ki naj bi postal<br />
rezidenca kardinala<br />
Zardel sem,<br />
kot državljana<br />
me je postalo sram:<br />
da naša družba župniku<br />
ne da niti »jurja« plače.<br />
Franca Rodeta, je zato pred leti sprožila velik<br />
nemir med verniki in duhovniki. Temu se je<br />
uprl tudi nadškof Alojzij Uran. Tako se je tudi<br />
pred javnostjo vnela vojna med dvema strujama,<br />
konservativno bogato in napredno revno.<br />
Prvo pooseblja kardinal, drugo papež. Večina<br />
župnikov v »vojni« ne sodeluje, saj se ukvarja<br />
s pastoralo in posameznih kritik zoper papeža<br />
ali kardinala ne jemlje radikalno. Del višje duhovščine,<br />
posebej tiste iz<br />
Patrick McInerney<br />
homoseksualnega lobija,<br />
pa je za »vojno« žrtvoval<br />
vse svoje sile. V prvi »bitki«,<br />
odstranitvi nadškofa<br />
Urana, so zmagali konservativci.<br />
V drugi, imenovanju<br />
zadnjih dveh škofov, so<br />
zmagali reformisti. V tretji,<br />
aferi Rupnik, nadvse bučno<br />
slavijo konservativci,<br />
saj so omajali tudi svetovni<br />
ugled papeža in morda preprečili<br />
imenovanje novega<br />
koprskega škofa. Še pred<br />
tretjo se je v zakulisju začela četrta »bitka«, inšpekcija<br />
nad podjetjem Metropolitana ljubljanske<br />
nadškofije, ki letno obrača milijone (lani 10<br />
milijonov prihodkov in 2,7 milijonov dobička).<br />
Vatikanski revizor se je podal po sledi govoric o<br />
milijonski korupciji in celo sodelovanju Metropolitane<br />
z globoko državo.<br />
Edino, kar v tem trenutku pomaga, je odkritost.<br />
Transparentnost. Če bi v župnijah, tudi<br />
revnih, v oznanilih objavili letno finančno poročilo<br />
župnije, bi verniki videli, koliko denarja<br />
so zbrali v nabirkah in kam je denar šel. Ker gre<br />
za nizke, bagatelne zneske, bi to verjetno vernike<br />
spodbudilo, da bi v prihodnje darovali več.<br />
Isto velja za škofije. V letnem poročilu Katoliške<br />
cerkve na Slovenskem namreč niti z besedico<br />
niso omenjena podjetja v lasti škofij, čeprav<br />
obračajo nekajkrat višje zneske kot same škofije.<br />
V cerkveni zgodovini zadnjih 1500 let so bili<br />
vedno bogati in revni. Za prve je bilo rečeno,<br />
da bodo zelo težko, »skozi<br />
šivankino uho«, prišli v<br />
nebeško kraljestvo. Da to<br />
danes še kako velja, dokazujejo<br />
bogate škofije zahodnega<br />
sveta, ki imajo prazne<br />
cerkve in prazna semenišča.<br />
Če hočeš uničiti človekovo<br />
dušo, ga zasuj z denarjem.
Poštnina plačana pri pošti<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
VSEBINA<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
4<br />
Moja beseda<br />
Komentar<br />
Zakaj Slovenci<br />
volimo<br />
bogataše<br />
Gorazd Pučnik<br />
o svojem očetu<br />
in Janši<br />
Kako<br />
silvestrovati<br />
doma<br />
3 Tino Mamić: Če hočeš uničiti<br />
človekovo dušo, ga zasuj z denarjem<br />
43 Peter Merše: Božič ali zgolj »praznik«<br />
- sprenevedanje, kaj praznujemo<br />
<strong>78</strong><br />
3,60 €<br />
29. 12. 2022<br />
<strong>Koliko</strong><br />
<strong>zaslužijo</strong><br />
<strong>župniki</strong><br />
TEDNIK DOMOVINA<br />
ŠT. <strong>78</strong>, LETNIK 2, 29. december 2022<br />
ISSN številka: 2<strong>78</strong>4-4838<br />
Cena posameznega izvoda: 3,60 evra<br />
Uredništvo:<br />
CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domovina.je<br />
T: 059 020 000<br />
Odgovorni urednik tednika:<br />
TINO MAMIĆ (tino@domovina.je)<br />
Izvršni urednik tednika:<br />
KLEMEN BAN<br />
Odgovorni urednik portala <strong>Domovina</strong>.je:<br />
ROK ČAKŠ<br />
Odgovorna urednica portala Iskreni.net:<br />
ANDREJA BARAT<br />
Uredniški odbor:<br />
ALEKS BIRSA JOGAN,<br />
LUKA SVETINA, URBAN ŠIFRAR<br />
Oblikovna zasnova:<br />
ALENKA PAVEO<br />
Tehnično in foto uredništvo:<br />
TOMO STRLE<br />
Prelom in tisk:<br />
CITRUS D.O.O.<br />
Naklada: <strong>78</strong>00 izvodov<br />
Foto naslovnice:<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Naročnine:<br />
E: narocnine@domovina.je<br />
T: 059 020 001<br />
Izdaja:<br />
DOMOVINA D.O.O., CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domovina.je<br />
Direktor:<br />
IGOR VOVK<br />
www.domovina.je<br />
@<strong>Domovina</strong>_je<br />
@domovinaJE<br />
Tednik izhaja ob četrtkih v slovenščini.<br />
6 Med(ijski) sosedi<br />
8 Pregled tedna<br />
10 Čivkarija<br />
Aktualno — nasvet<br />
20 Ducat idej za družinski izlet<br />
Požareport<br />
22 Bojan Požar: Milović kot Vuković<br />
- prej plačevanje skozi Gen-I,<br />
danes tesno ob Golobu<br />
Aktualno — komentar<br />
24 Urban Šifrar: Škofje so zaradi<br />
Rupnika žalostni in prizadeti<br />
Zdravje — komentar<br />
42 Družinskim zdravnikom<br />
v Sarajevu je lažje kot v Ljubljani<br />
44 Federico V. Potočnik:<br />
Kako do zdravnika - ne tako<br />
Aktualno — komentar<br />
26 Zakaj Slovenci, prisegajoči na<br />
egalitarnost, za svoje voditelje<br />
(iz)volijo bogataše<br />
Kolumna<br />
44 Dimitrij Rupel:<br />
Konec konca hladne vojne<br />
50 Beremo, gledamo, poslušamo<br />
Intervju<br />
51 Barbara Simonič:<br />
Otrok alkoholika mora iti skozi proces<br />
žalovanja za otroštvom, ki ga ni imel<br />
Nosečnost in porod<br />
— kolumna<br />
56 Ana Angela Kumer:<br />
„Še vsaka je rodila, pa bom tudi jaz“<br />
Kolumna<br />
58 Mateja Škropec Šega:<br />
Igrače, ki gredo iz roda v rod<br />
Sladko-slane brbončice<br />
60 Za zaključek leta –<br />
nežna in krhka Pavlova<br />
62 Razvedrilo<br />
Intervju<br />
28 Janez Keber:<br />
Lahko smo ponosni, da imamo toliko<br />
priimkov in da so tako raznoliki
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
VSEBINA<br />
5<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Tema tedna<br />
12 <strong>Koliko</strong> v resnici stane maša<br />
14 Župnik Marko Magdič: Bogatije ne more biti<br />
17 Ljubljanska nadškofija pod drobnogledom vatikanskega vizitatorja<br />
Slikovito — humor<br />
64 Gregor Čušin:<br />
Predsednica in prva dama<br />
– Fernando Botero<br />
Politična poezija<br />
— humor<br />
65 Marker Koss:<br />
Ornitološka analiza<br />
Tazadnja<br />
66 Bog sporočil: umrlim zaradi<br />
prekomernega uživanja potice<br />
bo odpuščeno<br />
Aktualno<br />
33 Gorazd Pučnik:<br />
Oče se je zavedal, da je bila koalicija<br />
z Drnovškom ključna napaka<br />
Intervju<br />
36 Vinko Gorenak:<br />
To, kar danes počnejo policistom,<br />
je nekorektno<br />
Prazniki v družini — nasvet<br />
54 Pripravimo si nepozabno<br />
družinsko silvestrovanje kar doma
MED(IJSKI) SOSEDI<br />
6<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
MAČEK V ŽAKLJU<br />
Gregor Kocijančič za Mladino piše o<br />
franšizi videoiger Talking Tom, uspešnici<br />
slovenskega podjetja Outfit7, ki je postala<br />
»pravzaprav agresivno oglaševalsko<br />
sredstvo, ki z reklamami bombardira<br />
najmlajše«. Zato je bila uvrščena v<br />
peticijo več kot dvajsetih ameriških<br />
organizacij, ki se borijo za zaščito otrok<br />
na spletu oziroma za zaščito njihovih<br />
pravic, zasebnosti in duševnega zdravja«.<br />
Talking Tom se je znašel v družbi<br />
mnogih priljubljenih aplikacij, med njimi<br />
tudi najhitreje rastočega družbenega<br />
omrežja, kitajskega TikToka.<br />
Peticija »poudarja predvsem problematiko<br />
bombardiranja otrok z oglasi in<br />
različne prijeme, ki mlade uporabnike<br />
pahnejo v digitalno odvisnost tako, da<br />
jim dnevni odmerek dopamina zagotavljajo<br />
s skrbno načrtovanimi povratnimi<br />
zankami, od družbenih potrditev do<br />
različnih virtualnih nagrad«. Najbolj<br />
problematično je, da tehnološki velikani<br />
ciljajo na ranljivo skupino otrok,<br />
ki v odvisnost tone nezavedno, in jo s<br />
posredovanjem oglasov, spodbujanje k<br />
nakupom izdelkov (maček Tom npr. sanja<br />
o izdelku iz McDonaldsa): »Dolgoročni<br />
cilj aplikacij, kot je Talking Tom, ni le<br />
ustvarjanje dobička na račun mladih uporabnikov,<br />
temveč se tovrstne tehnologije<br />
v življenje otrok infiltrirajo zato, da vplivajo<br />
na njihove vrednote in jih že v rosnih<br />
letih vzgajajo v potrošnike.«<br />
»Čeprav govoreči maček Tom na prvi<br />
pogled deluje dokaj nedolžno, številni<br />
strokovnjaki opozarjajo, da gre<br />
pravzaprav za zlodeja. Kot pravi Dan<br />
Podjed, je bil ›v našem otroštvu zlikovec<br />
maček Tom, ki se je podil za Jerryjem in<br />
ga zabil v tla s kladivom ali ga nabijal po<br />
biljardni mizi namesto krogle. Novi Tom<br />
je navidezno bolj dobrodušen, hkrati pa<br />
tudi prefrigan, saj se otrokom najprej prikupi<br />
s simpatičnimi odzivi, od mijavkanja<br />
do godrnjanja, potem pa jim pobere<br />
podatke,‹« še dodaja avtor.<br />
ŠTUHEC O RUPNIKU<br />
»Primer Rupnik je pretresel globalni<br />
katoliški in verjetno tudi sekularni svet,«<br />
začenja razmislek za Družino dr. Ivan<br />
Štuhec. Po potrditvi vizitatorja skupnosti<br />
Loyola v Sloveniji, škofa Daniela Libanorija,<br />
je jasno, da so obtožbe zoper p. Marka<br />
Ivana Rupnika resnične.<br />
Zgodba je eden izmed najhujših primerov<br />
zlorab v Katoliški cerkvi, in sicer iz<br />
dveh razlogov: »vse tri zlorabe, spolne ,<br />
psihične in duhovne so bile povezane z<br />
zakramentalno dejavnostjo in nastankom<br />
nove redovne skupnosti«, glavni protagonist<br />
pa »ni kdorkoli, ampak jezuitski pater,<br />
ki je razvijal svojo specifično teološko misel,<br />
z njo povezano duhovnost, kar je vse<br />
skupaj kulminiralo v njegovih mozaikih in<br />
pisnih delih širom sveta.«<br />
Njegov umetniški in teološki pristop je bil<br />
totalen, zato je v Rimu postal zelo vpliven,<br />
vendar ne brez spremljajočih težav:<br />
»Vsepovsod, kjer je deloval, je prihajalo<br />
do polarizacije: za ali proti njemu. Tudi v<br />
italijanski Gorici. V luči te njegove totalitete<br />
pa je mogoče razumeti tudi njegov vpliv na<br />
cerkveno hierarhijo. Ta vpliv je sistematično<br />
gojil in ga razvil vse do papežev, razen<br />
do Benedikta XVI. Tisti, ki pravijo, da je bil<br />
najvplivnejši Slovenec v Rimu, imajo prav.«<br />
Pojavlja se vprašanje, kaj bodo storili<br />
tisti, ki so za vse to vedeli in so Rupniku<br />
kljub temu dopustili globalni vpliv, kaj<br />
bo z njegovimi mozaiki, kaj z žrtvami in<br />
kaj z njim samim kot človekom. Slednji<br />
vprašanji sta morda ključni: »To, kar se je<br />
zgodilo na Kongregaciji za nauk vere, da<br />
je bil za sorazmerno kratek čas izobčen in<br />
po priznanju ter pokori rešen te kazni, v<br />
ničemer ni bil odgovor in zadoščenje za<br />
žrtve. Te od tega dejanja niso imele prav<br />
nobenega zadoščenja.« »Žrtve naj povedo,<br />
kako vidijo in si predstavljajo svojo<br />
in Rupnikovo prihodnost. Samo one mu<br />
lahko dajo ›odvezo‹ in naložijo pokoro.«<br />
»To je vprašanje nas vseh, Katoliške<br />
cerkve v celoti, od papeža Frančiška do<br />
zadnje anonimne Ane, ki je v dobri veri<br />
sledila Markovi duhovnosti. Če se odreši<br />
odnos Rupnik – sestre skupnosti Loyola,<br />
bo odrešena tudi globalna in lokalna<br />
Cerkev. Temu bi lahko rekli sanacija v<br />
korenini,« zaključuje dr. Štuhec.<br />
SPOMENIK GOLOBU<br />
Peter Jančič v komentarju identificira<br />
političnega poraženca in zmagovalca<br />
letošnjega leta: ruskega predsednika<br />
Vladimirja Putina in slovenskega premierja<br />
Roberta Goloba.<br />
Robertu Golobu bi »morala državna podjetja,<br />
ki proizvajajo in prodajajo elektriko,<br />
postaviti velik spomenik. Rešil jih je. Dal<br />
jim je toliko, kot še nihče. Tudi osebno jih<br />
premier simbolizira. V preteklosti si je od<br />
tam zagotovil plačila v višinah, ki večini<br />
državljanov še v sanjah niso dosegljiva.<br />
Plačevali pa so še za varnost Miloša<br />
Milovića, za medijsko podobo Vesne<br />
Vuković … Pojasnilo je bilo, da so uspešni<br />
in tvegajo. Z denarjem nas vseh.«<br />
Na drugi strani je veliki poraženec leta<br />
ruski predsednik Vladimir Putin: »Putinov<br />
polom se je začel, ko mu je propadel<br />
načrt hitre okupacije Ukrajine. Ukrajinci<br />
se niso razbežali in položili orožja, ko<br />
je vdrl v njihovo državo. Ko so enote<br />
nenačrtovano obstale, ni bilo oskrbe. Na<br />
to niso računali. Kot niso na to, da bo na<br />
drugi strani dobro motivirana vojska, ki<br />
se je borila za svojo domovino. Zase.«<br />
Spremenilo se je tudi javno mnenje v<br />
sosednjih državah. Švedska in Finska<br />
sta namreč vstopili v NATO, podpora<br />
Ukrajini pa raste na vseh straneh: »Celo<br />
vladajoča slovenska leva politična elita,<br />
ki je bila tradicionalno velik Putinov<br />
zaveznik, se je zadnje čase potuhnila in<br />
Putin in njegovi v Sloveniji niso več tako<br />
pogosto, kot so v Belorusiji.«<br />
Za konec Jančič ironično doda še, da so<br />
po odstopu notranje ministrice Tatjane<br />
Bobnar, potem ko so v javnost prišli<br />
politični pritiski vlade na policijo, v<br />
parlamentu pričeli preiskavo pritiskov na<br />
policijo s strani Janeza Janše.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 FOTO TEDNA<br />
Jaslice v avli javne RTV<br />
zmotile nekatere novinarje<br />
»Tudi na RTV Slovenija je vse bolj praznično. Ob vhodu vas bo pričakala čudovita<br />
božična smreka, pod njo pa še lepše jaslice. Menda prvič v zgodovini hiše. Božič,«<br />
se je na Twitterju glede najnovejše »pridobitve« v času njegovega vodenja pohvalil<br />
direktor Televizije Slovenija Uroš Urbanija in naletel na večinsko odobravanje<br />
uporabnikov omenjenega socialnega omrežja, razhudil pa je novinarskega<br />
aktivista Borisa Vaseva, sicer novinarja MMC, znanega po njegovi, skrajno levi politični<br />
usmerjenosti. Odzval se je z napovedjo, da bo zagovorniku načela enakosti Mihu<br />
Lobniku podal prijavo o diskriminaciji na osnovi verskega prepričanja<br />
zaradi odločitve vodstva RTV Slovenija, da vsem vsili verski simbol.<br />
Vaseva kristjanofobija je sicer pogrnila na celi črti že pri zagovorniku,<br />
saj ta ni ugotovil diskriminacije drugače verujočih in neverujočih.<br />
7
PREGLED TEDNA<br />
8<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
predsednik, je objavil nagovor Ukrajincem<br />
in jih pozval k pogumu. Večina<br />
ozemlja regije Herson je še vedno pod<br />
nadzorom ruske vojske in Rusija vztraja,<br />
da ji pripada celotno območje in se mu<br />
ne namerava odpovedati.<br />
Nebojša Tejić/STA<br />
Golobove poteze uvajanja nove prakse okrog sicer zakonsko urejenega varovanja predsednika vlade in zamenjava<br />
notranje ministrice Bobnarjeve se poznajo na javnomnenjski podpori njegovi stranki, ki počasi pada.<br />
SVOBODA DOL, NSI GOR<br />
Prva tudi v večinskih medijih izpostavljena<br />
afera Golobove vlade ob političnem<br />
kadrovanju v policiji in vzpostavljanju<br />
vzporedne varnostne službe je nekoliko<br />
zbila podporo Gibanju Svoboda in vladi<br />
na splošno, čeprav ta v obeh primerih<br />
ostaja visoka, kaže anketa Mediane za<br />
POP TV. Če bi bile volitve minulo nedeljo,<br />
bi po anketi Mediane za POP TV Gibanje<br />
Svoboda volilo 29,9 % vprašanih,<br />
SDS 18,6 %, Novo Slovenijo pa 8,5 %<br />
vprašanih. V državni zbor bi se uvrstili še<br />
SD s 6,8-% podporo ter Levica s 4,9-%<br />
podporo med anketiranci.<br />
Trendi med opredeljenimi anketiranci<br />
Ninamedie za POP TV kažejo obračanje<br />
krivulje Gibanja Svobode navzdol, stabilno<br />
podporo SDS-u ter rast NSi-ju, ki bi<br />
med opredeljenimi v tej anketi prvič dobila<br />
podporo čez 10 %. Rahel trend navzgor<br />
beleži tudi SD, Levica pa ravno obratno,<br />
čeprav ji decembrska meritev kaže bolje<br />
od prejšnje. Resni.ca Zorana Stevanovića<br />
(40) se od volitev giblje na meji parlamentarnega<br />
praga.<br />
predsednik Vladimir Putin (70) je po 11<br />
mesecih invazije na Ukrajino na nacionalni<br />
televiziji povedal, da verjame, da<br />
delujejo v pravi smeri in branijo interese<br />
ruskega ljudstva. Poudaril je, da so pripravljeni<br />
na pogajanja z vsemi vpletenimi<br />
v ta proces o sprejemljivih rešitvah, a da<br />
niso Rusi tisti, ki zavračamo pogajanja,<br />
temveč Ukrajinci.<br />
Še decembra so ruske oblasti sicer<br />
pozivale, da napredka ne bo, dokler<br />
Ukrajina ne prizna štirih ukrajinskih regij<br />
Doneck, Lugansk, Zaporožje in Herson<br />
kot ruskih. Volodimir Zelenski, ukrajinski<br />
SHUTTERSTOCK<br />
JAMNIK ŠE V<br />
UPRAVO SID BANKE<br />
Nadzorni svet SID banke je v upravo<br />
imenoval Boruta Jamnika (52), ki vodi<br />
Modro zavarovalnico. Nadzorniki so Jamnika<br />
imenovali za petletno mandatno obdobje.<br />
Funkcijo bo nastopil po pridobitvi<br />
dovoljenja za opravljanje funkcije člana<br />
uprave banke. Član nadzornega sveta je<br />
Jamnik sicer še v Krki, poleg tega pa ima<br />
vpliv še na Kapitalsko družbo in delno na<br />
Telekom Slovenije.<br />
V nadzornem svetu SID banke so sicer<br />
še Janez Tomšič (43) kot predsednik, Leo<br />
Knez (40) kot namestnik predsednika ter<br />
Marjan Divjak, Marko Tišma, Zlatko Vili<br />
Hohnjec ter Igor Masten (47). Eno mesto<br />
je po odstopu Saše Polanca še prazno.<br />
ZA NAPAD NA KAPITOL<br />
JE KRIV TRUMP<br />
Iz poročila kongresnega odbora, ki preiskuje<br />
lanski napad na Kapitol, izhaja, da je<br />
zanj kriv »izključno« takratni predsednik<br />
Donald Trump (76). Posebni odbor je vdor<br />
preiskoval 18 mesecev. Trumpa med drugim<br />
obtožujejo tudi »večstranske zarote«<br />
z namenom spreminjanja izida predsedniških<br />
volitev.<br />
Vdor naj bi bil posledica Trumpovih<br />
trditev, da so bile volitve ukradene, ter<br />
spodbud k protestom. »Velik protest v<br />
Washingtonu 6. januarja, bodite tam,<br />
divje bo,« je denimo zapisal na Twitterju<br />
19. decembra 2020. Bivši predsednik je<br />
poročilo, ki sicer ni pravno zavezujoče,<br />
označil za lov na čarovnice.<br />
Medtem se pripravlja na vnovično<br />
predsedniško kandidaturo.<br />
PUTIN KRIVDO<br />
VALI NA UKRAJINO<br />
Po navedbah ukrajinskih oblasti je zaradi<br />
ruskega topniškega obstreljevanja in<br />
eksplozij v mestu Herson bilo skupno 16<br />
ljudi ubitih in 64 poškodovanih. Ruski<br />
Kapitol je bil tarča podpornikov Donalda Trumpa,<br />
ki se januarja lani nikakor niso hoteli sprijazniti<br />
s porazom na predsedniških volitvah proti<br />
demokratskemu kandidatu Joeju Bidnu.<br />
MRAZ VZEL 47 ŽIVLJENJ<br />
V ZDA je v zadnjih dneh zaradi hudega<br />
mraza in snežnih neurij skupaj umrlo<br />
že najmanj 47 ljudi, o smrtnih žrtvah pa<br />
poročajo tudi iz sosednje Kanade. Reuters
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
PREGLED TEDNA<br />
9<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Kar 200 milijonov Američanov je prizadel snežni<br />
vihar, ki je divjal med prazniki. Mediji poročajo,<br />
da tako mrzlega božiča na severu Združenih držav<br />
Amerike ni bilo že 40 let.<br />
poroča, da Američani že nekaj desetletij<br />
niso bili priča tako hudemu mrazu, ki je<br />
posledica nenavadno močnega arktičnega<br />
ciklona, ki je zajel državo od severa vse<br />
do juga.<br />
Najhuje je bilo v mestu Buffalo na zahodu<br />
zvezne države New York, kjer je v snežnem<br />
neurju umrlo 25 ljudi, pri čemer so nekatere<br />
žrtve našli zasute v avtomobilih ali v<br />
snežnih nasipih. Po besedah guvernerke<br />
zvezne države New York, Kathy Hochul<br />
(64), mesto Buffalo, ki ga je zajelo najhujše<br />
neurje v zgodovini, spominja celo na<br />
»vojno območje«. Oblasti so za prebivalce<br />
izdale poziv, da ostanejo v notranjosti<br />
prostorov in se ne odpravljajo ven.<br />
Na vrhuncu izrednih vremenskih razmer<br />
je bilo konec tedna brez elektrike 1,7<br />
milijona ljudi, odpovedani pa so bili tudi<br />
številni poleti. O smrtnih žrtvah zaradi<br />
vremena so poročali tudi iz drugih<br />
zveznih držav osrednjih ZDA. V Montani<br />
so izmerili kar minus 45 stopinj Celzija. V<br />
Kanadi sta najhujši mraz in sneg v pokrajinah<br />
Ontario in Quebec, medtem ko so<br />
v zahodni pokrajini Britanska Kolumbija<br />
umrli štirje potniki na avtobusu, ki je<br />
zaradi poledice zletel s ceste.<br />
VIŠJA MINIMALNA PLAČA<br />
Minimalna plača se bo v prihodnjem<br />
letu zvišala za približno 100 evrov neto<br />
mesečno, je po seji vlade sporočil Luka<br />
Mesec (35), minister za delo, družino,<br />
socialne zadeve in enake možnosti. Ob<br />
tem je dodal, da gre za največji dvig<br />
minimalne plače v zadnjem desetletju.<br />
Minimalna plača trenutno znaša 7<strong>78</strong>,4<br />
evra neto mesečno.<br />
Kot je na novinarski konferenci po seji<br />
vlade pojasnil Luka Mesec, zvišanje minimalne<br />
plače za okoli 100 evrov neto predstavlja<br />
seštevek treh učinkov: minimalnih<br />
življenjskih stroškov, ki so bili oktobra<br />
izračunani prvič po petih letih, letne inflacije,<br />
ki bo sicer za december znana šele<br />
v januarju, in davčne zakonodaje.<br />
V zvezi s slednjo še ni povsem jasno, katera<br />
novela Zakona o dohodnini bo veljala<br />
s 1. januarjem – tista, ki jo je sprejela vlada<br />
Janeza Janše, ali tista, ki jo je potrdila<br />
vlada Roberta Goloba (55). Skladno z obstoječim<br />
Zakonom o minimalni plači mora<br />
biti znesek minimalne plače določen v<br />
višini, ki ne sme biti nižja od 120 in ne višja<br />
od 140 odstotkov izračunanih minimalnih<br />
življenjskih stroškov, upoštevaje rast<br />
cen življenjskih potrebščin, gibanje plač,<br />
gospodarske razmere oziroma gospodarsko<br />
rast in gibanje zaposlenosti.<br />
IZRAEL: DESNA VLADA<br />
Benjamin Netanjahu (73) je tri dni pred<br />
božičem sporočil, da mu je uspelo končati<br />
pogajanja o oblikovanju nove vlade. Njegov<br />
mandat za sklenitev koalicijskih pogajanj bi<br />
se sicer iztekel opolnoči. Nekaj minut pred<br />
iztekom tega roka je po telefonu obvestil<br />
izraelskega predsednika Jicaka Hercoga<br />
(61), da mu je »uspelo sestaviti vlado«.<br />
Po zmagi na volitvah 1. novembra je<br />
Netanjahu dobil mandat za oblikovanje<br />
vlade, kar pa mu je sedaj končno uspelo.<br />
V vlogi premierja je Netanjahu že bil med<br />
leti 1996 in 1999 ter 2009 in 2021. Nova<br />
vlada bo vključevala tako premierjevo<br />
stranko Likud kot tudi judovske ultraortodoksne<br />
stranke in skrajno desni blok,<br />
ki deluje v okviru zavezništva Verski<br />
sionizem. Zaenkrat še ni jasno, kdaj bo<br />
vlada začela delovati, je pa Netanjahu<br />
predsedniku države Hercogu povedal, da<br />
si želi, da čim prej.<br />
NAPETO NA KOSOVU<br />
Misija zveze Nato na Kosovu je potrdila,<br />
da so v nedeljo zvečer nedaleč od ene od<br />
njenih postojank na območju kraja Zubin<br />
Potok na severu Kosova odjeknili streli.<br />
Pri tem so poudarili, da ti niso bili usmerjeni<br />
proti pripadnikom Kforja. Okoliščine<br />
streljanja za zdaj še niso razjasnjene.<br />
Medtem je Srbija na mejo s Kosovom poslal<br />
poveljnika generalštaba srbske vojske<br />
Milana Mojsilovića (55), ki je razmere<br />
označil za zelo zapletene. Srbski predsednik<br />
Aleksandar Vučić (52) je zvečer ukazal<br />
dvig bojne pripravljenosti.<br />
Na severu Kosova se napetosti zaostrujejo,<br />
odkar so srbski predstavniki zaradi zahteve<br />
Prištine po preregistraciji vozil v začetku<br />
novembra izstopili iz kosovskih institucij.<br />
Razmere so se dodatno zaostrile po 10.<br />
decembru, ko so kosovski Srbi postavili<br />
barikade na več cestah zaradi aretacije<br />
nekdanjega srbskega policista. <br />
Na Kosovu je v zadnjih tednih po uvedbi novih registrskih tablic naelektreno. Srbija Kosovo še vedno<br />
šteje kot del celovitega ozemlja svoje države.<br />
SHUTTERSTOCK
ČIVKARIJA<br />
10<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Federico V. Potočnik @FVPotocnik<br />
Dežurna ekipa vam želi blagoslovljen Božič.<br />
Čivk tedna<br />
Visegrád 24 @visegrad24<br />
Božič v Kijevu. Ukrajina si bo zapomnila.<br />
Žiga Turk @ZigaTurk<br />
Zdaj je svoboda in se ne moremo svobodno odločati<br />
o tem, kaj bomo jedli. Strokovno se temu reče<br />
iliberalni liberalizem.<br />
GLAS Trebnje @GLASTrebnje<br />
V času, ko je v Državnem zboru prisegla naša Marija<br />
Terezija II. in obljubljala, kako bo pošteno delovala,<br />
je na 3. programu RTV Slovenija spodaj na ekranu<br />
tekel podnapis: "Ljubljanski kriminalisti ovadili Natašo<br />
Pirc Musar zaradi ponarejanja listin."<br />
SladkaKotMed @sladkakotmed<br />
Prazniki so me spomnili, kaj je res pomembno v<br />
življenju. Biti pol dneva v pižami, preostalega pol<br />
pa v trenirki.<br />
Peter Marinsek @petermarinsek<br />
Moj oče Marjan je po dolgoletnem iskanju nekje<br />
našel in odkupil edine ohranjene Gasparijeve papirnate<br />
jaslice. Obstajajo samo še ene, mislim da<br />
jih ima Narodna galerija, a izredno slabe. S prijateljem<br />
Robertom Kužnikom sva jih ponovno spravila<br />
v življenje.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 KARIKATURA<br />
11<br />
Dva obraza Cerkve<br />
BORIS OBLAK
TEMA TEDNA<br />
12<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
<strong>Koliko</strong> v resnici stane maša<br />
ANDREJA BARAT<br />
Že leta v delu naše družbe kroži prepričanje, da je Katoliška cerkev<br />
v Sloveniji pogoltna, da se valja v denarju, obenem pa se zbirajo<br />
prostovoljni prispevki za Karitas. Preverili smo, ali duhovščina<br />
res živi v izobilju in pobira denar od malih ljudi.<br />
Nekaj te kritike je morda kdaj<br />
tudi upravičene. Občasno<br />
se pojavijo kakšni večji<br />
ali manjši ekscesi, ki pa<br />
po krivici mečejo slabo luč tudi na vse<br />
ostale. Ko je nedavno Škofovska konferenca<br />
dvignila višino priporočenega<br />
daru, so se na spletu spet pojavila<br />
raznorazna zgražanja, koliko da stanejo<br />
maše in druge »duhovniške storitve«,<br />
kot so krst, poroka, pogreb … Po<br />
družbenih omrežjih je zakrožil celo<br />
tako imenovani »cenik« in očitki, da<br />
Cerkev ne izdaja računov.<br />
Seveda so se oglasili tudi »poznavalci«,<br />
ki so baje doživeli, da vse skupaj<br />
stane še več in da te duhovnik tako<br />
dolgo nepremično gleda v oči, dokler<br />
ne sežeš še globlje v denarnico. In da<br />
imajo ali poznajo staro mamo, ki »pol<br />
penzije« znosi v cerkev. Šli smo preko<br />
ljudskih čenč in preverili dejstva.<br />
KOLIKO STANE MAŠA<br />
Maša ne stane nič in cerkev sploh<br />
nima cenika. Gre za priporočen dar.<br />
Drugod po svetu imajo financiranje<br />
duhovnikov sicer drugače urejeno,<br />
pri nas pa je ureditev pač takšna in je<br />
v primerjavi z drugimi zahodnimi državami<br />
praviloma duhovnik v slabšem<br />
položaju glede finančne varnosti.<br />
Za podrobnejša pojasnila glede priporočenega<br />
daru smo prosili murskosoboškega<br />
škofa dr. Petra Štumpfa (60):<br />
»Ker pri nas duhovniki nimajo rednih<br />
dohodkov, škofje predpisujemo<br />
višino daru za mašo. Maše torej ne plačujemo,<br />
ampak jo darujemo kot Kristusov<br />
dar za nas, naše rajne in po drugih<br />
namenih in kot naš dar za preživetje<br />
duhovnika. Že od nekdaj so apostoli<br />
menili, da imajo pravico živeti od darov<br />
vernikov, saj jim oznanjajo Božjo<br />
Ker pri nas duhovniki<br />
nimajo rednih dohodkov,<br />
škofje predpisujejo<br />
višino daru za mašo.<br />
besedo. To pomeni tudi pravico živeti<br />
od oltarja. Ker se vsaka maša daruje<br />
na oltarju, pomeni, da lahko duhovnik<br />
tudi od nje živi. Mesečno to sedaj znese<br />
690 ali 713 evrov, glede na to, da je sedaj<br />
mašni dar 23 evrov. Škofje smo pri tem<br />
zelo previdni in se za spremembe višine<br />
mašnega daru odločamo šele, ko je res<br />
nujno. Vedno imamo pred očmi predvsem<br />
finančne zmožnosti vernikov.«<br />
Kaj pa, ko je vernik v finančni stiski ali<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Običajno se pri maši tudi<br />
pove, komu ali čemu<br />
je nabirka namenjena.<br />
Največkrat župniji in<br />
njenim obratovalnim<br />
in vzdrževalnim<br />
stroškom, občasno<br />
škofiji, misijonom, za<br />
dobrodelne namene.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
13<br />
pa je ravno vzel kredit za nov avto, pa bi<br />
kljub temu želel, da se zanj ali za njegove<br />
bližnje opravi sveta maša?<br />
»Če kakšen vernik želi, da duhovnik<br />
daruje sveto mašo, pa nima denarja<br />
za dar, naj jo duhovnik opravi tudi zastonj.<br />
Mnogi duhovniki tako delajo. So<br />
pa tudi izjeme, najbrž zato, ker je mogoče<br />
kakšen od duhovnikov bil kdaj opeharjen<br />
in so ga začeli izkoriščati, ker so<br />
bile zahteve za njegovo maševanje brez<br />
mašnega daru mogoče vse bolj pogoste.<br />
Tudi to se lahko zgodi in lahko prihaja<br />
do zlorab, čeprav bolj poredko.«<br />
DENAR OD MAŠE<br />
Denar od priporočenih darov za maše<br />
gre neposredno duhovniku in pomeni<br />
njegov osebni dohodek. To je njegova<br />
plača. Duhovnik lahko zase obdrži dar<br />
za eno mašo na dan, dar za drugo mašo<br />
pa odda na škofijo, pri čemer lahko<br />
dvakrat mašuje iz upravičenega pastoralnega<br />
razloga (nedelje, zapovedani<br />
prazniki, pogrebi, poroke ipd.), tretjič pa<br />
le izjemoma.<br />
Tisto, kar zaposleni ljudje dobijo neposredno<br />
na račun od delodajalca v enkratnem<br />
znesku, on ves mesec zbira v<br />
drobižu. Mesečni prihodki duhovnikov<br />
torej znašajo okrog 700 €, kar je daleč<br />
podpovprečno za univerzitetno izobražene<br />
ljudi. Duhovniki imajo, odvisno<br />
sicer od župnije, tudi možnost, da si ta<br />
znesek povečajo. O tem podrobneje v intervjuju<br />
z enim od duhovnikov, ki nam<br />
je podrobno predstavil, kako je urejeno<br />
financiranje duhovnika in župnije.<br />
Denar, ki ga vržemo v puščico, gre<br />
za različne namene, ampak ne duhovniku.<br />
Običajno se pri maši tudi<br />
pove, komu ali čemu je nabirka namenjena.<br />
Največkrat župniji in<br />
njenim obratovalnim in vzdrževalnim<br />
stroškom, občasno škofiji, misijonom,<br />
za dobrodelne namene … <br />
NAMEN<br />
dar za mašo 23 €<br />
dar za gregorijanske maše 750 €<br />
dar za pridigo – ob mašnem daru 15 €<br />
POROKA<br />
priprava poroke 25 €<br />
poročevalec (ki obenem pripravi<br />
poroko)<br />
50 €<br />
cerkovnik/mežnar 10 €<br />
ministrant 5 €<br />
organist 10 €<br />
taksa za spreglede 10 €<br />
POGREB<br />
pokopalec 50 €<br />
organist 10 €<br />
cerkovnik/mežnar 10 €<br />
ministrant 5 €<br />
dar za cerkev, če ni nabirke 15 €<br />
zvonar 10 €<br />
električno zvonjenje (na dan) 10 €<br />
birmovalec 80 €<br />
zunanji voditelj slovesnosti k<br />
mašnemu štipendiju<br />
60 €<br />
spovednik na uro spovedovanja 10 €<br />
1 ura kateheze – katehet 13 €<br />
kanonična vizitacija 80 €<br />
dekanova vizitacija 40 €<br />
predavanje 80 €<br />
ponovljeno predavanje 30 €<br />
strokovni ogled 40 €<br />
Cerkveni »cenik«, ki ga je na Twitterju<br />
objavil @Blaz_88.<br />
Dva tabloida sta »novico« o »podražitvi« maš, ki je bila javno objavljena 1. septembra,<br />
postavila na naslovnico konec oktobra.<br />
Ob preverjanju najglasnejših kritikov<br />
mašnih in drugih cerkvenih darov pridemo<br />
do ugotovitve, da se pritožujejo<br />
predvsem tisti, ki ne hodijo v cerkev in ki<br />
duhovniških storitev ne uporabljajo. Ko<br />
se jim na kakšnem cerkvenem pogrebu<br />
zazdi, da bi pa med tistimi, ki so darovali<br />
mašo za pokojnika, lepo zvenelo tudi<br />
njihovo ime, s stisnjenimi zobmi dajo<br />
za mašo in se potem nad tem zgražajo.<br />
Verniki se nad višino priporočenega daru<br />
v glavnem ne pritožujemo. Kdor je vsaj<br />
malo blizu cerkvi, dobro ve, da gre za<br />
priporočen dar.<br />
Če ga ne zmoreš dati, bo duhovnik storitev<br />
opravil ne glede na to. Verniki vemo, da<br />
gre za dar, ki je v bistvu duhovnikova<br />
plača, in če zmoremo, številko z veseljem<br />
zaokrožimo navzgor.<br />
Tisti, ki je mnenja, da maša stane 23 €,<br />
Komentar uredništva<br />
Kdo se pritožuje<br />
o veri in krščanstvu ne ve veliko. Kot<br />
je povedal škof Peter Štumpf, »je maša<br />
najprej dar Jezusa Kristusa za vse nas<br />
kot njegova odkupitev na križu Očetu za<br />
naše grehe. Maša torej nima cene, ker je<br />
tako veliko duhovno dogajanje, ki ga ne<br />
more nič preplačati. Vsaka maša pomeni<br />
še en premislek Boga, da nam je naklonjen,<br />
da še obstajamo in da se svet še<br />
vrti naprej. Če bi se zgodilo, da ne bo več<br />
duhovnikov in ne maše, potem vedimo,<br />
da je nastopil čas konca tega sveta in s<br />
tem tudi dokončna Božja sodba. Dokler<br />
pa še imamo mašo, še imamo Božje življenje<br />
in zato tudi prihodnost.«<br />
Če torej naredimo zaključek: težko<br />
bomo bolje investirali 23 €, kot če bomo<br />
darovali za sveto mašo. Njeni sadovi bodo<br />
lahko obrodili za večnost. Za nas, naše<br />
bližnje in za ves svet.
TEMA TEDNA<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
14<br />
Intervju<br />
ŽUPNIK MARKO MAGDIČ<br />
Bogatije ne more biti<br />
V medijih in na družbenih omrežjih se včasih pojavljajo očitki,<br />
da maša in ostale »duhovniške« storitve stanejo veliko denarja in da duhovniki<br />
v žepe iz tega naslova pospravijo velike zneske. Dar za sveto mašo je vedno<br />
prostovoljni dar. – Zase imam dovolj in nisem šel v ta poklic, da bi obogatel.<br />
– Od svojega prihoda v župnijo v začetku avgusta do konca septembra sem hranil<br />
celotne nedeljske in praznične nabirke, pa je v začetku oktobra prišel zavarovalni<br />
agent in vse, kar sem dva meseca zbiral, je šlo za premijo.<br />
ANDREJA BARAT<br />
obcina-grad.si<br />
Marko Magdič (45) je župnik<br />
v župniji Grad v Prekmurju,<br />
na svoji duhovniški poti<br />
pa je zamenjal kar nekaj<br />
župnij. Šest let je deloval v<br />
škofiji Celje in bil povsod<br />
zelo priljubljen, najprej kot<br />
kaplan v Rogaški Slatini dve<br />
leti, potem kot upravitelj<br />
župnij Razbor in Jurklošter<br />
tudi 2 leti in enako v župniji<br />
Koprivnica - Senovo.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
Intervju<br />
15<br />
Maše ne moremo nikoli<br />
plačati z denarjem.<br />
To je povsem druga<br />
razsežnost. Toda ljudje,<br />
ki pridejo naročit mašo,<br />
praviloma sprašujejo,<br />
koliko stane maša.<br />
Takrat povem, koliko<br />
je priporočen dar, in če<br />
zmorejo, ga dajo.<br />
Gotovo ste tudi sami zaznali neko<br />
mnenje v laični javnosti, da duhovniki<br />
za svoje storitve zaračunavajo<br />
visoke zneske in obračajo<br />
velike denarje. Ste vi kdaj v letih<br />
svojega duhovništva komu rekli,<br />
da mora plačati za mašo<br />
ali pogreb?<br />
Maše ne moremo nikoli plačati z denarjem.<br />
To je povsem druga razsežnost.<br />
Toda ljudje, ki pridejo naročit mašo,<br />
praviloma sprašujejo, koliko stane<br />
maša. Takrat povem, koliko je priporočen<br />
dar, in če zmorejo, ga dajo. Nekateri<br />
takoj povedo, da nimajo in ne morejo<br />
dati, kar razumemo in mašo kljub temu<br />
opravimo. Drugi dajo več, kot je priporočeni<br />
dar. Kakšni pa tudi mašo naročijo<br />
in »pozabijo« na dar. Kakorkoli. Dar<br />
za sveto mašo je vedno prostovoljen<br />
dar in vsaka maša, ki je naročena, je<br />
tudi opravljena. Denarja nikoli ne terjamo<br />
in ne zahtevamo. Mašo, pogreb,<br />
krst … karkoli, pravzaprav, opravimo z<br />
ali brez priporočenega daru.<br />
Kako in kdo določa višino<br />
priporočenega daru?<br />
To določa škofovska konferenca. Nekoč<br />
je bil priporočeni dar za sveto<br />
mašo 17 €, dolga leta potem 20 €, od<br />
pred kratkim, najbrž zaradi podražitev<br />
in inflacije, je sedaj 23 €. Škofovska<br />
konferenca priporoči tudi dar za ministranta,<br />
če ga nagradiš, dar za zvonjenje<br />
ob pogrebu itd. To je zgolj izhodišče,<br />
da veš, kako stvari nekako ovrednotiti,<br />
in tudi, da je nek red.<br />
Priporočeni dar za pogreb je 50 €.<br />
To zajema, če lahko tako rečemo, t. i.<br />
celotno storitev: pridiga, obred pogreba,<br />
nagovor, tudi prevoz itd. Na Goričkem,<br />
kjer delujem sedaj, je morda,<br />
nekoliko drugače. Tukaj sobivamo z<br />
evangeličani, veliko je ekumenskih zakonov<br />
in njihov vpliv na skrb za svojega<br />
duhovnika se nekoliko pozna tudi pri<br />
nas. Evangeličanske župnije imajo letno<br />
dajatev, kar znaša nekje 30 €, iz katere<br />
je potem vse pokrito (pogreb, krst,<br />
poroka). Tako tudi mnogi ljudje iz katoliških<br />
družin prinesejo letni dar. Nekateri,<br />
ni pa to pravilo. Nekateri potem,<br />
v svoji velikodušnosti, kljub temu, ob<br />
raznih pogrebih, krstih itd., še enkrat<br />
dajo dar, kolikor pač želijo. Včasih dajo<br />
samo za cerkev, včasih samo za duhovnika,<br />
včasih pa skupaj. To je na Goričkem.<br />
Drugod pa so drugi običaji.<br />
So tudi sicer med župnijami<br />
velike razlike?<br />
So župnije, ki so manjše, ali preprosto<br />
ni dovolj maš, da bi jih duhovnik lahko<br />
vsak dan obhajal, drugod pa je maš<br />
toliko, da jih duhovniki ne zmorejo opraviti<br />
in jih oddajo v župnije, kjer maš<br />
primanjkuje. Gre tudi za neke vrste solidarnost<br />
med župnijami in duhovniki.<br />
Vsak duhovnik si sam razporeja,<br />
kako bo shajal z denarjem, ki ga ima<br />
čez leto. Mora prispevati tudi za svoje<br />
zavarovanje, ki mesečno znaša okrog<br />
270 eur (socialno zavarovanje plus prostovoljno<br />
zdravstveno zavarovanje). Je<br />
pa res, da nam to zavarovanje trenutno<br />
plačuje država.<br />
Kam konkretno gre denar od<br />
teh priporočenih darov za maše,<br />
pogrebe, krste …?<br />
Ta denar gre neposredno duhovniku<br />
za njegove stroške. Duhovnik lahko<br />
obdrži le dar od ene maše dnevno, darovi<br />
nedeljskih maš niso duhovnikovi.<br />
V nedeljo je duhovnik dolžan maševati<br />
za župljane. Potem pa velja izračunati,<br />
koliko je to dni v mesecu, brez nedelj,<br />
kar predstavlja nekako duhovnikovo<br />
plačo. Na to, koliko pogrebov, porok in<br />
krstov boš opravil, pa nimaš vpliva.<br />
Se pravi, da so redni dohodki za<br />
človeka z univerzitetno izobrazbo<br />
in ne ravno najlažjo službo<br />
precej nizki. Lahko računate še na<br />
kakšne druge izredne prihodke?<br />
V nekaterih župnijah imajo tudi blagoslove<br />
hiš okrog božiča. To bi lahko<br />
bil tudi večji, dodatni dohodek, ki se na<br />
letni ravni pozna. Pri nas tega nimamo.<br />
Govorimo o prostovoljnem daru okrog<br />
10, 20 € itd.<br />
Za kaj vse konkretno torej gre<br />
denar iz vašega osebnega dohodka<br />
– se pravi od maš, pogrebov,<br />
blagoslovov …?<br />
Sam si hrano plačujem iz svojega denarja.<br />
V običajni službi v Sloveniji bi mi<br />
pripadalo povračilo stroškov za malico<br />
in prevoz. Interneta ne plačujem sam,<br />
uporabljam župnijskega. Avto in gorivo<br />
plačujem iz svojega denarja, kljub<br />
temu, da ga uporabljam predvsem za<br />
službene namene, ampak tega ne ločujem.<br />
Prav tako stroške za mobilni telefon<br />
plačujem s svojim denarjem, saj ga<br />
uporabljam tudi za zasebne namene.<br />
Vem, da bi lahko delal tudi obratno, saj<br />
je službenega v obeh primerih več, a<br />
sem se tako odločil. Zase imam dovolj<br />
in nisem šel v ta poklic, da bi obogatel.<br />
Ne plačujem pa zasebno elektrike in<br />
kurjave, saj se moja soba ogreva iz župnijskega.<br />
Tako se to nekako poravna.<br />
Tako imam urejeno jaz.<br />
S kakšnim zneskom mesečno operirate<br />
za svoje osebne potrebe?<br />
Največji strošek pri meni je gorivo,<br />
okoli 200 € na mesec. Naročeno imam<br />
malico, to me stane okoli 180 € mesečno<br />
ali pa tudi manj. Ko sem povabljen h<br />
kakšni družini ali na kakšen dogodek,<br />
je običajno hrana tam vključena, če se<br />
lahko tako izrazim. S svojim denarjem<br />
plačujem tudi katehistinjo, ki poučuje<br />
verouk. Verouk je ena od dilem, kako<br />
razdeliti stroške, odločil sem se, da jo<br />
plačujem s svojim denarjem, ker mi pomaga<br />
pri poučevanju verouka.<br />
Iz katerega denarja pa se potem<br />
financirajo župnijski stroški?<br />
Župljani sami skrbijo za to, da se vzdržujejo<br />
župnijske stavbe in delovanje<br />
župnije. To so nabirke pri svetih mašah<br />
in pa posamezni prostovoljni darovi.<br />
Odvisno tudi od krajevnih navad. Kot<br />
sem omenil, so ljudje na Goričkem precej<br />
skrbni do duhovnika in svoje župnije.<br />
Tudi ko so pogrebi, dajo še za
TEMA TEDNA<br />
16<br />
Intervju<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Sam si hrano plačujem<br />
iz svojega denarja.<br />
V običajni službi v<br />
Sloveniji bi mi pripadalo<br />
povračilo stroškov<br />
za malico in prevoz.<br />
Interneta ne plačujem<br />
sam, uporabljam<br />
župnijskega. Avto in<br />
gorivo plačujem iz<br />
svojega denarja, kljub<br />
temu, da ga uporabljam<br />
predvsem za službene<br />
namene, ampak tega<br />
ne ločujem.<br />
potrebe Cerkve. Povsod pa je tudi tako,<br />
da ljudje vidijo, če se kaj dela, in se praviloma<br />
sami odzovejo. So pa tudi kraji,<br />
kjer ni toliko nedeljnikov ali je preprosto<br />
težje zbrati denar. Tam je finančno<br />
težko kaj narediti. Zaenkrat pošiljam<br />
namene maš v župnije, kjer jim maš<br />
primanjkuje. Za vsako mašo, ki je oddana,<br />
se v cerkvi tudi javno pove, kam<br />
je bila oddana.<br />
Tako da velike bogatije<br />
iz duhovništva ni?<br />
Bogatije ne more biti. So pa razlike,<br />
finančno gledano, med župnijami in<br />
najbrž tudi med škofijami. V župnijah,<br />
kjer sem do sedaj deloval, sem opazil<br />
razlike. Lahko povem, da sem v eni izmed<br />
manjših župnij, kjer sem deloval,<br />
opazil, da sta imela moja soseda – mož<br />
in žena, oba upokojenca – skupaj večje<br />
dohodke, kot sem jaz zbral v celem letu<br />
za župnijsko blagajno. V župniji, ki je<br />
bila finančno skromna, so bili zelo dobri<br />
ljudje, ki so me lepo sprejeli, bili hvaležni<br />
in tudi skromni. Bili so večinoma<br />
starejši. Ko sem prišel na župnijo, so me<br />
opozorili na visoke stroške ogrevanja<br />
in da se na sezono za ogrevanje ne ravno<br />
majhnega župnišča porabi do 3.000<br />
obcina-grad.si<br />
litrov kurilnega olja. Da bi bil župnijski<br />
račun manj obremenjen, sem spremenil<br />
kurjavo na drva, ogreval le kopalnico<br />
in svojo sobo ter tako močno znižal<br />
stroške kurjave. Spomnim se župnije<br />
v Posavju, kjer sem deloval in so ljudje<br />
finančno težje shajali, saj je bil rudnik,<br />
ki je bil nekoč glavni vir dohodka, zaprt.<br />
Ljudje so bili skromni, veliko je bilo<br />
tudi priseljencev. Od svojega prihoda<br />
v župnijo od začetka avgusta do konca<br />
septembra sem hranil celotne nedeljske<br />
in praznične nabirke, pa je v začetku<br />
oktobra prišel zavarovalni agent<br />
in vse, kar sem dva meseca zbiral, je šlo<br />
za premijo, saj je prejšnji župnik imel<br />
vse zelo dobro zavarovano. In smo bili<br />
spet na ničli.<br />
Župnija Grad, kjer delujem, je nekoliko<br />
večja župnija, ljudje so skromni,<br />
a lahko povem, da so tudi skrbni do<br />
duhovnikov. To je na splošno značilno<br />
za Prekmurje. Na to je vplivalo ogromno<br />
delo, ki so ga v zgodovini za prekmurske<br />
ljudi opravili duhovniki, saj<br />
so bili Prekmurci dolgo pozabljeni od<br />
vseh, le od Cerkve ne. Cerkev je bila tu<br />
dolgo edina strukturirana organizacija,<br />
ki je delala za ljudi, in ta zavest je še<br />
vedno živa in se kaže tudi v njihovi velikodušnosti<br />
do Cerkve. Opazimo, da<br />
če se v drugih škofijah kakšna župnija<br />
izprazni, to ljudje nekako sprejmejo, v<br />
Prekmurju pa težje.<br />
V mnogih krajih, ki so sicer zelo uspešni<br />
in finančno dobro shajajo, toda<br />
sekularizirani, župnije in tudi <strong>župniki</strong><br />
velikokrat životarijo. So pa župnije, ki<br />
imajo nižji delež verujočih, a tisti, ki so,<br />
so aktivni in tudi finančno bolj podpirajo<br />
svojo Cerkev.<br />
Kakšno držo naj bi torej duhovnik<br />
zavzel pri zbiranju denarja za<br />
potrebe župnije in sebe?<br />
Moja izkušnja je, da če ljudje začutijo, se<br />
tudi odzovejo. Sami opazijo, kaj je treba<br />
narediti, in vedo, da vsaka stvar, ki se obnavlja,<br />
tudi stane. Na nas duhovnikih pa<br />
je, da živimo svojemu poslanstvu primerno<br />
in odgovorno ravnamo z denarjem. <br />
V eni izmed manjših<br />
župnij sem opazil, da sta<br />
imela moja soseda – mož<br />
in žena, oba upokojenca<br />
– skupaj večje dohodke,<br />
kot sem jaz zbral<br />
v celem letu za<br />
župnijsko blagajno.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
17<br />
Ljubljanska nadškofija<br />
pod drobnogledom<br />
vatikanskega vizitatorja<br />
Na ljubljanski nadškofiji že mesec dni poteka apostolska vizitacija, ki jo izvaja<br />
odposlanec Vatikana. Vizitator dr. Dražen Kutleša, splitsko-makarski,<br />
nadškof pregleduje finančno poslovanje, posebej v zvezi z gozdovi.<br />
UREDNIŠTVO<br />
Pod drobnogledom naj bi bilo<br />
predvsem finančno poslovanje<br />
ljubljanske nadškofije in entitet<br />
v njeni lasti. Za slovenske škofe<br />
so bile cerkvene finance občutljiva tema<br />
vse od nastanka novih škofij, ko se je<br />
premoženje med njimi moralo začeti<br />
urejati. Kljub finančnemu škandalu mariborske<br />
nadškofije pred desetletjem pa<br />
problem ostaja transparentnost cerkvenega<br />
poslovanja, saj denimo v letnih poročilih<br />
Katoliške cerkve v Sloveniji niti z<br />
besedo ni omenjeno poslovanje cerkvenih<br />
podjetij, kot je Metropolitana, ter v<br />
kakšne vrste »pastoralno dejavnost« se<br />
stekajo dobički od upravljanja z gozdovi.<br />
Ta je od 2017 do 2020 po uradnih<br />
bilancah ustvarila 21,8 milijonov evrov<br />
čistega dobička.<br />
V zadnjem obdobju se je pojavljalo<br />
več ugibanj in očitkov glede transparentnosti<br />
poslovanja ljubljanske<br />
nadškofije. Ker si ljubljanski nadškof<br />
Stanislav Zore od začetka svoje škofovske<br />
službe prizadeva za preglednost<br />
in transparentnost, je pred meseci sam<br />
zaprosil pristojne dikasterije rimske<br />
kurije za apostolsko vizitacijo, da bi<br />
neodvisni in zunanji strokovnjaki preverili<br />
poslovanje Nadškofije Ljubljana.<br />
To so zapisali v kratkem sporočilu za<br />
javnost ljubljanske nadškofije. Dikasterij<br />
za škofe je za apostolskega vizitatorja<br />
imenoval msgr. dr. Dražena Kutlešo,<br />
splitsko-makarskega nadškofa. Dokler<br />
se vizitacija ne zaključi in ne prejmejo<br />
zaključnega poročila, podrobnosti ne<br />
morejo komentirati, so še zapisali.<br />
PODJETJE<br />
METROPOLITANA<br />
Znotraj ljubljanske škofije že več let<br />
teče tekma za obvladovanje podjetja,<br />
ki je pred epidemijo letno ustvarjalo<br />
Vizitator Dražen Kutleša<br />
že mesec dni preiskuje<br />
poslovanje Nadškofije<br />
Ljubljana.<br />
Wikipedija<br />
tudi več kot sedem milijonov evrov<br />
dobička, s katerim nadškofija financira<br />
pastoralno dejavnost. Podjetje Metropolitana<br />
je ljubljanska nadškofija<br />
ustanovila leta 2001, ko jo je vodil metropolit<br />
Franc Rode. Pet let pozneje je<br />
Metropolitana kupila podjetje Gozdno<br />
gospodarstvo Bled, ki upravlja z lesom.<br />
To upravlja s 15.000 hektarjev<br />
cerkvenih gozdov in zemljišč na Pokljuki,<br />
Jelovici in v Zgornji Savinjski do-<br />
Kljub finančnemu<br />
škandalu mariborske<br />
nadškofije pred<br />
desetletjem pa problem<br />
ostaja transparentnost<br />
cerkvenega poslovanja,<br />
saj denimo v letnih<br />
poročilih Katoliške<br />
cerkve v Sloveniji niti<br />
z besedo ni omenjeno<br />
poslovanje cerkvenih<br />
podjetij, kot je<br />
Metropolitana,<br />
ter v kakšne vrste<br />
»pastoralno dejavnost«<br />
se stekajo dobički od<br />
upravljanja z gozdovi.
TEMA TEDNA<br />
18<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Metropolitana je<br />
kupila podjetje Gozdno<br />
gospodarstvo Bled,<br />
ki upravlja z lesom.<br />
To upravlja s 15.000<br />
hektarjev cerkvenih<br />
gozdov in zemljišč na<br />
Pokljuki, Jelovici in<br />
v zgornji Savinjski<br />
dolini, ki jih je država<br />
vrnila Cerkvi med<br />
denacionalizacijo.<br />
lini, ki jih je država vrnila Cerkvi med<br />
denacionalizacijo.<br />
Gozdno gospodarstvo Bled je ena<br />
največjih gozdnih družb v Sloveniji.<br />
Zaposlujejo 93 ljudi, v 2020 pa so<br />
ustvarili 45 milijonov evrov prometa<br />
ter zabeležili 1,9 milijona čistega dobička.<br />
Njena krovna družba, Metropolitana,<br />
je ob 8 milijonih prometa<br />
predlani ustvarila 2,3 milijone čistega<br />
dobička, kar je sicer precej manj kot v<br />
prejšnjih letih. Portal Necenzurirano<br />
piše, da je imela lani na računu kar 33<br />
milijonov evrov.<br />
Marca letos so na mesto direktorja<br />
ob bok dosedanjemu imenovali Blaža<br />
Gregorca, ravnatelja nadškofijske gospodarske<br />
uprave. Pred tem je podjetje<br />
od ustanovitve vodil Janez Celar, dolgoletni<br />
finančnik ljubljanske nadškofije.<br />
Od leta 2020 pa Robert Ogorevc, nekdanji<br />
direktor računovodske hiše Vizija.<br />
Vsi pripadajo krogu Janeza Celarja, alfi<br />
in omegi metropolitanskih financ.<br />
Pred nekaj tedni je prišlo tudi do<br />
menjav v vrhu Gozdnega gospodarstva<br />
Bled, ključne hčerinske družbe Metropolitane,<br />
ki upravlja z gozdovi na Pokljuki<br />
in Jelovici. Marko Matjašič in Aleš<br />
Kadunc, dosedanji glavni in tehnični<br />
direktor, sta prevzela vodenje državnih<br />
gozdov. Namesto njiju je Metropolitana<br />
imenovala Antona Končarja in Kristino<br />
Šteblaj. Slednja je bila v času prejšnje<br />
vlade državna sekretarka na ministrstvu<br />
za finance, ki ga je vodil Andrej<br />
Šircelj, v začetku letošnjega leta pa je<br />
postala celo izvršna direktorica DUTB.<br />
Druge slovenske škofije nimajo<br />
gozdov. V novomeški škofiji, kjer<br />
imajo tudi nekaj gozdov, pa za to skrbi<br />
podjetje Beneficij s šestimi zaposlenimi,<br />
katere promet dosega 2,1 milijona<br />
evrov, dobička pa je za 95 tisočakov.<br />
SHUTTERSTOCK
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
19<br />
KDO JE KUTLEŠA<br />
Vizitator Dražen Kutleša (54) je doma iz Hercegovine. Pred<br />
imenovanjem za splitskega škofa je bil škof v Pulju. Hrvaški<br />
levičarski dnevnik Jutarnji list ge je označil za »papeževega<br />
specialca« in glasnika liberalne papeževe struje na Hrvaškem.<br />
Letos maja je postal predsednik Hrvaške škofovske konference,<br />
julija pa član vatikanskega Dikasterija za škofe. Čeprav je<br />
doma iz Hercegovine, pa je glasen kritik vidcev iz Medžugorja<br />
– napisal je tudi knjigo, v kateri je opisal konkretna lažna<br />
pričevanja s strani vidcev. Njegovo ime se je v zadnjih letih<br />
v hrvaških medijih dvakrat pojavilo kot ime za naslednika<br />
zagrebškega kardinala Josipa Bozanića (73).<br />
<br />
Komentar uredništva<br />
Vizitacija ne sme (p)ostati zgolj alibi<br />
Po naših informacijah so zadnje spremembe v upravi, ko<br />
so se marca letos v nadškofiji odločili, da bo imela Metropolitana<br />
še enega direktorja, sicer pomenile val nujno potrebnega<br />
svežega zraka za prihodnost upravljanja podjetja. Namreč,<br />
preživeli modeli upravljanja cerkvenega premoženja, ki sicer<br />
ostajajo dobičkonosni, morajo stopiti v 21. stoletje. Njihova<br />
dobičkonosnost je konec koncev pomembna za sofinanciranje<br />
pastoralne in humanitarne dejavnosti Cerkve.<br />
A ključna težava ostaja in bojazen je, da jo bo ne dovolj<br />
forenzično izvedena vizitacija zgolj uradno »pokrila«: to je<br />
netransparentnost poslovanja, uradnega in poluradnega, ki<br />
ostaja rak rana cerkvenih podjetij, še posebej Metropolitane.<br />
Pri tem je ravno dobičkonosnost skušnjava, ki v igro pripelje<br />
marsikateri interes, ki nima v mislih samo dobrega upravljanja<br />
z namenom dolgoročne rasti in sofinanciranja cerkvenih dejavnosti,<br />
ampak tudi marsikaj drugega.<br />
Transparentnost pa ni edina nujna potreba poslovanja cerkvenih<br />
podjetij, takšna je tudi medsebojna solidarnost med škofijami,<br />
katere si je po besedah celjskega škofa Maksimilijana Matjaža<br />
v intervjuju za Domovino zaželel sam papež Frančišek – kot vemo,<br />
večina drugih slovenskih škofij životari in nima denarja niti za najožje<br />
sodelavce, z izjemo mariborske nadškofije ne po svoji krivdi.<br />
Spomnimo, ob obisku predsednika in podpredsednikov Slovenske<br />
škofovske konference pri papežu je Frančišek tajniku naročil nakazilo<br />
finančnega daru celjski in murskosoboški škofiji.<br />
Poleg različnih pogledov na prihodnost upravljanja cerkvenega<br />
premoženja, ki so bolj ali manj v stiku z realnostjo sveta, pa<br />
se je v to sfero vedno rada mešala tudi politika, predvsem desna,<br />
saj je država največji lastnik gozdov in tako naravni poslovni<br />
tekmec drugega največjega lastnika – slovenske Cerkve. Menjave<br />
in dodajanje direktorjev sicer res izgleda kot določeno merjenje<br />
vpliva in moči. Veliko bolj zanimivo pa bi bilo vedeti tudi, kdo vse<br />
si je želel postati upravljavec tega premoženja in je pri svojem<br />
vplivu zaenkrat »izvisel«. Namreč jasno je, da nova generacija<br />
škofov tudi na slovensko politiko gleda drugače in se s tem<br />
določena zavezništva testirajo ravno pri zmožnosti vpliva nad<br />
premoženjem ljubljanske nadškofije.<br />
Po naših neuradnih informacijah sicer drži, da je ljubljanski<br />
metropolit zaprosil za vizitacijo, vendar pa naj bi papež Frančišek<br />
odločil, da naj bo vizitacijski pregled opravljen za celotno<br />
državo, kar pomeni določen signal sedanjemu nunciju in celotni<br />
slovenski Cerkvi. Glede na materialno stanje slovenskih škofij<br />
pa je bolj ali manj jasno, kje bo imel največ dela.<br />
Komentarji bralcev<br />
Pozno. Zelo pozno. Upam, da ne prepozno.<br />
Alojz Z<br />
Nebeški mlini meljejo počasi in zaenkrat ni jamstva, da bo<br />
hrvaški mlinar na ljubljanski nadškofiji iz moke naredil kruh.<br />
Pregovor »Riba smrdi pri glavi« napeljuje na misel, da dokler ne<br />
bo ravnanje s premoženjem škofij transparentno, ni mogoče<br />
pričakovati reda v župnijah in drugih povezanih dejavnostih.<br />
Marsikje se izpostavlja revščino nekaterih župnikov in župnij,<br />
kar drži. Obstajajo pa tudi župnije, na katerih župnik dela s<br />
cerkvenim premoženjem kot svinja z mehom, župljani pa nimajo<br />
orodja, da bi ga ustrezno plemenitili ali vsaj zaščitili. Rezultati<br />
so vidni v številu nedeljnikov, višini nabirk ...<br />
Mitja<br />
Zakaj pa so škofije sploh ločene, če nimajo finančne podlage?<br />
Naj se vse združijo v eno, saj smo kristjani, ne?<br />
Jana Px<br />
Frančišek in Rupnikovi bi radi prišli do več denarja za svojo<br />
napredno in zelo liberalno teologijo. Upravljanja z denarjem<br />
ne morejo prepustiti konservativni duhovščini. Čas je za nove<br />
obraze in nov pristop.<br />
Strelec<br />
Tudi slepi bodo počasi spregledali, da je med cerkvenimi in<br />
levimi elitami precej velik enačaj. Ko je treba poprijeti za delo,<br />
financirati projekte, pokrivati izgube, trpeti afere, smo vsi Cerkev.<br />
Ko gre za odločanje, privilegije, delitev ustvarjenega, so<br />
Cerkev samo oni, pa še med njimi so prvorazredni, drugorazredni<br />
in tretjerazredni.<br />
Thor<br />
Ker sem po rodu iz Komende, vem, da je bila slovenska Cerkev<br />
od nekdaj kar dobra lastnica ali upravljalka kmetijskih zemljišč.<br />
Svoj osebni denar je Peter Pavel Glavar daroval za izgradnjo<br />
špitala in hiralnice, za pomoč starim, bolnim, onemoglim.<br />
Današnja Cerkev naj se zgleduje po dobrih vzgledih cerkvenega<br />
gospodarjenja iz preteklosti.<br />
Janez Kepic Kern<br />
Vse, kar je Cerkev naredila dobrega, je plačalo delovno in<br />
molzno ljudstvo. Cerkev je veliko dobrega naredila tudi sebi,<br />
saj si je prilastila ogromno bogastvo. Velik del denarja, ki ga<br />
je zbrala duhovščina po vsej Evropi in kasneje vsepovsod po<br />
svetu, je končal v Vatikanu in poniknil neznano kam.<br />
Rasputin<br />
Slovenska Cerkev ima vsekakor večji izziv, kot je gospodarjenje<br />
z gozdovi. Pravi izziv je v pastorali, zato je zadnji čas, da se<br />
socialna teologija s kopico študentov izvzame s Teološke fakultete<br />
ali pa se študij popolnoma loči in postavi študij teologije,<br />
skladen z moderno pastoralo, kjer poklicani lahko v miru gradijo<br />
duhovnost in predvsem popravijo zgrešeno vzgojo razbitih<br />
in v materialno požrešnost potopljenih slovenskih družin.<br />
V poglobljeni pastorali in globoki veri bo katarza mogoča, v<br />
prerivanju neizživetih oseb v javnem življenju pa bo kloaka<br />
samo še bolj smrdela.<br />
Mihec
AKTUALNO<br />
20<br />
Nasvet z iskreni.net<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Ducat idej za družinski izlet<br />
MOJCA<br />
BELCL MAGDIČ<br />
V prazničnem času staršem in otrokom največ pomeni,<br />
da lahko čas preživijo skupaj – bodisi na toplem ob čaju<br />
in družabnih igrah bodisi zunaj na krajšem izletu, ogledu,<br />
predstavi ali skupnem doživetju. Da bi teh skupnih trenutkov<br />
bilo čim več, smo za vas zbrali nekaj priložnosti, kjer si boste<br />
kot družina lahko ustvarili čudovite spomine.<br />
BOŽIČNA BAJKA<br />
Od 26. novembra 2022 do 8. januarja<br />
2023 je v parku cvetja na voljo ogled<br />
edinstvene postavitve lučk: lučke v številnih<br />
barvah, obešene čez grmovnice,<br />
drevesa, hiške, igrala, etnološke objekte<br />
in druge eksponate. Letošnja novost so<br />
labodi in lokvanji iz lučk, ki se svetijo<br />
na ribniku, ter druge zimske živali, ki<br />
so skrite po parku. Za sprehod si morate<br />
vzeti nekje uro do uro in pol, prav tako<br />
pa se za to tudi toplo obleči. Lučke si lahko<br />
ogledate vsak dan od 16.00 do 21.00.<br />
SPREHOD MED LUČKAMI<br />
Od 19. novembra 2022 do 8. januarja<br />
2023 ponuja Arboretum Volčji Potok<br />
sprehod med lučkami, ki so jih tudi letos<br />
postavili v obliki enosmerne poti, ki<br />
vabi iz enega prizora v drugega. Novost<br />
je 25 metrov dolg tunel, kjer se barva<br />
lučk postopno spreminja, zato vsak<br />
korak ustvari nov pogled, nove odtenke<br />
in občutek, da so obiskovalci v kristalni<br />
palači. Večerni sprehod je mogoč<br />
vsak dan, tudi med vikendi in prazniki,<br />
od 15.00 do 21.00. Lučke so prižgane od<br />
16. ure naprej.<br />
OKRAŠENA MESTA<br />
Okrasitev praznične Ljubljane tudi letos<br />
pripoveduje o nastanku življenja in<br />
vesolja. Projekt je sestavljen iz kar 850<br />
skulptur in likov. Po mestu je postavljenih<br />
tudi deset božičnih smrek. Največja<br />
in najbolj okrašena se nahaja na<br />
Prešernovem trgu. Pred Zoisovo palačo<br />
so na ogled jaslice iz slame.<br />
Maribor bo praznično okrašen vse<br />
do 7. januarja 2023. Posebnost letošnjega<br />
prazničnega programa je panoramsko<br />
kolo na Glavnem trgu. Visoko je<br />
23 metrov, med vožnjo z njim pa lahko<br />
uživate v razgledu na okrašeno mestno<br />
jedro.V Kopru je največja atrakcija Titov<br />
trg, ki se ponaša z nekaterimi svetlobnimi<br />
efekti in zelenimi drevesi v<br />
loncih. Do 8. januarja je na voljo tudi<br />
drsališče v Taverni.<br />
V Kranju pred Prešernovim gledališčem<br />
lahko občudujete božično-novoletno<br />
smreko, na Glavnem trgu pa se nahaja<br />
pravljični gozdiček, nad katerim se<br />
navdušujejo predvsem otroci. Med sprehodom<br />
skozi staro mestno jedro si lahko<br />
ogledate lesene skulpture, med njimi<br />
še posebej izstopajo lesene jaslice, ki so<br />
postavljene v kanjonu reke Kokre. Vredno<br />
si je ogledati tudi pravljično okrašen<br />
vrt pred gradom Khislstein.<br />
Pravljično Celje na sedmih prizoriščih<br />
pripravlja kar petdeset različnih<br />
1<br />
2 3<br />
4
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
Nasvet z iskreni.net<br />
21<br />
dogodkov. Nekaj manj bo lučk, a bogatejša<br />
bo dnevna krasitev. Več priložnosti<br />
za druženje ne bo samo za najmlajše in<br />
družine, ampak tudi za odrasle, ljubitelje<br />
adventa in unikatno okrašenih mest.<br />
POT MED KROŠNJAMI<br />
Vsa družina se lahko poda na kilometrsko<br />
dolgo pot med krošnjami mogočnih<br />
pohorskih dreves, ki so sedaj že odeta v<br />
belo odejo. Pot se ves čas vije 20 metrov<br />
nad tlemi, na koncu pa vas čaka veličasten<br />
razgled s 37 metrov visokega stolpa.<br />
Pot je odprta vsak dan med 10. in 16. uro,<br />
zadnji vstop eno uro prej, torej ob 15. uri.<br />
Primerna je za otroke vseh starosti.<br />
BOŽIČNA VAS<br />
Banovci so vasica v Prlekiji, kjer vaščani<br />
pred svojimi domačijami postavijo na<br />
ogled unikatne jaslice. Letos jih je na voljo<br />
kar 39. Jaslice si je najlepše ogledati,<br />
ko pade mrak, saj so vse osvetljene. Domačini<br />
s prijazno besedo, ponosom in<br />
svojo ustvarjalnostjo prepričajo še tako<br />
zahtevnega obiskovalca, da skozi podobe<br />
jaslic tudi sam postane del božične noči.<br />
Jaslice bodo na ogled do 6. januarja 2023.<br />
DRSANJE<br />
Ker je v zadnjih letih vse manj naravnih<br />
zaledenelih jezer, je na več mestih<br />
po Sloveniji na voljo nekaj alternativnih<br />
ledenih ploskev. Oglejte si, kje vse<br />
se lahko poizkusite na ledu.<br />
VRBSKO JEZERO<br />
Posebno doživetje za vso družino v<br />
najbolj spokojnem delu leta je advent<br />
nad oblaki. Obiskovalke in obiskovalce<br />
na 920 m nadmorske višine pričakuje<br />
edinstven panoramski razgled s 100 m<br />
visokega stolpa, od koder se vidi zimska<br />
jezerska pokrajina avstrijske Koroške.<br />
Od konca novembra pa vse do<br />
božičnega večera avstrijsko-koroška<br />
mesta, kot so Celovec, Beljak, Vrba in<br />
Katschberg, slovijo tudi po prelepih<br />
adventnih tržnicah.<br />
STOLP VINARIUM<br />
Na vzhodu Slovenije se lahko z družino<br />
povzpnete na 53,5 m visok stolp ter z<br />
vrha občudujete zasneženo pokrajino,<br />
ki sega od Lendavskih goric pa vse tja<br />
do porečja Mure in zajame prekrasen<br />
razgled na ravnice in gričevja Slovenije,<br />
Madžarske, Hrvaške in Avstrije.<br />
Na najvišjo razgledno ploščad stolpa<br />
se lahko udobno povzpnete z dvigalom<br />
ali greste peš po 240 stopnicah.<br />
Nedaleč stran (dobrih 10 min vožnje z<br />
avtomobilom) se nahaja kraj Turnišče,<br />
v katerem stoji znana romarska cerkev<br />
Marijinega vnebovzetja.<br />
ŽIVE JASLICE<br />
Od 25. do 30. decembra 2022 se bodo<br />
v podzemlju Postojnske jame zgodile<br />
največje žive jaslice v Sloveniji, ena najlepših<br />
podob božiča na svetu. Obiskovalce<br />
čaka vožnja z vlakcem, 16 veličastnih<br />
svetopisemskih prizorov vzdolž<br />
turističnih poti, več kot 100 lokalnih<br />
igralcev, 2100 barvnih luči in najlepše<br />
božične melodije v živo.<br />
24. decembra zvečer si boste lahko<br />
ogledali predstavo živih jaslic z naslovom<br />
Božična noč. V predstavi, skupaj<br />
s tehničnim osebjem, sodeluje čez 120<br />
ljudi. Poleg igralsko-govornega dela je<br />
vključenega veliko odličnega petja. V<br />
šestih slikah so prikazani prizori po<br />
svetopisemskem izročilu Kristusovega<br />
rojstva. Vstopnine ni.<br />
1 Številna drsališča ponujajo izposojo drsalk<br />
pa tudi drsalnih pripomočkov za najmlajše.<br />
/Foto: Tomo Strle/CITRUS<br />
2 Sprehod med lučkami v Arboretumu Volčji Potok.<br />
/Foto: www.arboretum.si<br />
3 Jaslice v mariborski stolnici.<br />
/Foto: Jerneja Lobnik Ornik/DOMOVINA<br />
4 Božična bajka Slovenije v Mozirskem gaju se<br />
ponaša z 1,7 milijona božičnih lučk.<br />
/Foto: www.mozirskigaj.com<br />
5 Praznična osvetlitev v Ljubljani.<br />
/Foto: Tomo Strle/CITRUS<br />
6 Žive jaslice v Postojnski jami.<br />
/Foto: Tomo Strle/CITRUS<br />
3<br />
5<br />
4<br />
6
AKTUALNO<br />
22<br />
Nasvet z iskreni.net<br />
POŽAREPORT<br />
Komentar<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
RAZSTAVA JASLIC<br />
Vse do 9. januarja 2023 si lahko ogledate<br />
razstavo 24 jaslic rokodelcev iz vse Slovenije,<br />
9 jaslic otrok iz okoliških vrtcev<br />
in šol ter 26 jaslic članov Društva ljubiteljev<br />
jaslic Slovenije. V centru DUO lahko<br />
pokukate tudi v lončarsko delavnico,<br />
si ogledate razstavno – prodajno galerijo<br />
(trgovino) in ekomuzej. Dober kilometer<br />
stran se lahko družina sprehodi po<br />
že omenjeni Božični vasi ali pa se osveži<br />
v termah Banovci.<br />
MUZEJ JASLIC<br />
Muzej jaslic Brezje skozi vse leto vabi, da<br />
si ogledate edinstveno zbirko, ki vsebuje<br />
preko 450 različnih eksponatov – jaslic<br />
z vseh koncev sveta. Muzej se nahaja v<br />
nekdanjem samostanskem hlevu in izvorna<br />
namembnost prostorov je še vedno<br />
vidna. Ob božičnih jaslicah si lahko<br />
ogledate tudi pasijonske, binkoštne in<br />
vstajenjske jaslice. Muzej jaslic je v času<br />
od 19. decembra 2022 do 1. januarja 2023<br />
odprt vsak dan, od 9. do 16. ure. Seveda<br />
pa ob ogledu muzeja ne smete iti mimo<br />
največjega Marijinega svetišča, bazilike<br />
Marije Pomagaj.<br />
BONUS IDEJA<br />
Katschberg je avstrijsko smučišče na<br />
1700 metrih nadmorske višine, kjer v decembru<br />
tradicionalno postavijo adventno<br />
pot. Pravljično zasnežena pot, dolga<br />
2,5 km, ki obiskovalce popelje med kočami,<br />
seniki, lučkami in prižganimi lanternami,<br />
na koncu pa jih pričakajo jaslice.<br />
Na postojankah se da natočiti čaj, ki je<br />
vključen v ceno vstopnice.<br />
Adventna pot je odprta do 25. 12.<br />
2022, in sicer vsako sredo, petek, soboto<br />
in nedeljo med 14h in 20h uro. Vstopnica<br />
za odrasle stane 20 evrov, za otroke<br />
do 12. leta je vstop brezplačen. Pot<br />
ni primerna za otroške vozičke, ravno<br />
tako odsvetujemo nosilke, saj v njih otroke<br />
začne hitro zebsti. Organizatorji<br />
priporočajo pot otrokom, starejšim od<br />
5 let. Zaradi mraza in snežnih razmer<br />
je nujna dobra obutev in zelo topla<br />
smučarska oblačila. S seboj lahko vzamete<br />
tudi sanke.<br />
Avto se pusti na parkirišču, nato pa je<br />
treba do izhodišča prehoditi še kar dolgo<br />
pot v zasnežen klanec. Možen je tudi<br />
prevoz s taksijem ali konjsko vprego, ki<br />
se plača posebej. Ne pozabite na zimsko<br />
opremo za avto (verige).<br />
<br />
Milović kot Vuković -<br />
prej plačevanje<br />
skozi Gen-I,<br />
danes tesno ob Golobu<br />
BOJAN POŽAR<br />
POZAREPORT.SI<br />
Vse kaže, tako različni viri in<br />
poročanje nekaterih medijev,<br />
da sta si razvpita primera<br />
nekdanje novinarke Vesne<br />
Vuković, danes piarovke Gibanja Svoboda<br />
in kakor prve zaupnice predsednika<br />
vlade Roberta Goloba (53), ter notoričnega<br />
Miloša Njegoslava Milovića,<br />
neformalnega Golobovega svetovalca<br />
in človeka, ki – očitno – pro bono reketira<br />
pol vlade, vsaj po načinu denarnih<br />
tokov zelo podobna, če ne celo enaka:<br />
kot je (v resnici državni) Gen-I prikrito<br />
financiral Vesno Vuković skozi njeno<br />
paralelno nenovinarsko podjetje, tako<br />
naj bi Gen-I financiral tudi Milovića.<br />
Mimogrede, Milović ima poleg svojega<br />
podjetja VPS svetovanje, d. o. o.<br />
(kamor se je, po doslej znanih podatkih,<br />
nateklo že več kot 800 tisoč evrov<br />
proračunskega denarja, največ sicer od<br />
Elektra Ljubljana, 308 tisoč evrov, torej<br />
čisto slučajno od tiste državne firme, ki<br />
jo je vrsto let vodil Andrej Ribič, vodja<br />
volilnega štaba Gibanja Svoboda pred<br />
aprilskimi parlamentarnimi volitvami),<br />
tudi status samostojnega podjetnika<br />
– MNM pravno, poslovno in varnostno<br />
svetovanje.<br />
In še ena podobnost: Gen-I pri obeh<br />
primerih pred javnostjo načrtno prikriva<br />
podatke, molčijo pa tudi Golob,<br />
Vukovićeva in Milović, medtem ko se<br />
finančni podatki Gen-I, kako priročno,<br />
na aplikaciji Erar prikazujejo šele od januarja<br />
2022 dalje.<br />
To pa še zdaleč ni vse,<br />
saj prihaja afera Brežan in Komenda,<br />
zgodba s Komendo, opozarjajo naši viri,<br />
pa je bistveno večja, kot se morda zdi.<br />
SKRIVALNICE<br />
GOLOBA IN GEN-I<br />
Po neuradnih informacijah naj bi<br />
Milević vsaj v preteklosti sodeloval<br />
tudi s podjetjem Gen-I, ki ga je vodil<br />
Robert Golob, vendar teh informacij<br />
ne želijo komentirati niti v kabinetu<br />
presednika vlade niti v podjetju<br />
Gen-I. Tam prav tako niso hoteli<br />
odgovoriti na naše poizvedovanje o<br />
zaposlitvi in delovnih nalogah nekdanjega<br />
preiskovalca nacionalnega<br />
preiskovalnega urada, ki se je po naših<br />
informacijah še v času Golobovega<br />
vodenje zaposlil v Gen-I.<br />
AFERA KOMENDA<br />
Kot je že znano, je Milović na ministrstvo<br />
za okolje in prostor, ki ga vodi Uroš Brežan<br />
(Gibanje Svoboda), pripeljal delegacijo<br />
občine Komenda, čeprav podrobnosti<br />
tega sestanka še niso znane, saj omenjeno<br />
ministrstvo molči. A zdaj razkrivamo<br />
(zelo verjetno) ozadje tega obiska.<br />
Taisti Milović, ki sicer stanuje v<br />
Kamniku, je doslej, tako naši lokalni<br />
viri, svetoval, neformalno, kakopak,<br />
predprejšnjemu županu Komende Tomažu<br />
Dolcu, prejšnjemu županu Stanislavu<br />
Poglajnu, dolgoletnemu podžupanu<br />
Igorju Štebetu in direktorici<br />
občinske uprave Majdi Ravnikar, ki je<br />
na novembrskih lokalnih volitvah tudi<br />
neuspešno kandidirala za županjo.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
POŽAREPORT<br />
Komentar<br />
23<br />
Taisti Milović, ki sicer<br />
stanuje v Kamniku,<br />
je doslej, tako naši<br />
lokalni viri, svetoval,<br />
neformalno, kakopak,<br />
predprejšnjemu županu<br />
Komende Tomažu<br />
Dolcu, prejšnjemu<br />
županu Stanislavu<br />
Poglajnu, dolgoletnemu<br />
podžupanu Igorju<br />
Štebetu in direktorici<br />
občinske uprave Majdi<br />
Ravnikar, ki je na<br />
novembrskih lokalnih<br />
volitvah tudi neuspešno<br />
kandidirala za županjo.<br />
Posnetek zaslona<br />
Milovićeva svetovanja oziroma lobiranja<br />
naj bi obsegala tudi reševanje<br />
ekološko zloglasne Suhadolske jame<br />
(Publikus, d. o. o.), ki bi jo po vseh pravilih<br />
in odločbah morali zapreti, a je,<br />
kakšna sramota, (še) niso?!<br />
In potem, po vsem tem, dva dni pred<br />
drugim krogom županskih volitev, v<br />
predvolilno Komendo pride Golobov<br />
minister za okolje in prostor Brežan,<br />
da bi podprl - Ravnikarjevo. Domačini<br />
se (mu) čudijo, zakaj ravno Ravnikarjevo,<br />
edina razlaga pa je takrat bila, da je<br />
to preprosto moral narediti, ker so mu<br />
tako naročili najeti svetovalci in lobisti<br />
oziroma to zdaj lahko še bolj konkretno<br />
sklepamo, ker mu je tako zaukazal<br />
- Miloš Njegoslav Milović.<br />
In zdaj pozor: viri pravijo, Milović<br />
kupuje občinski »zadružni dom« v Komendi.<br />
Dve stavbi, kjer je v eni trgovina<br />
s kmetijsko opremo, v drugi pa deset<br />
stanovanj. Vse na znani Zadružni ulici,<br />
blizu občine, vrhunska lokacija.<br />
Za osvežitev spomina: pred leti so<br />
sredi Komende poslovno »harali« nekdanji<br />
premier Tone Rop (61) (LDS, kasneje<br />
SD), njegov zaupnik in podjetnik Branko<br />
Plešinac ter župan Drolc, ki jih danes<br />
- poslovno - ni več. Po Drolcu je zadeve<br />
prevzel župan Poglajen, toda direktorica<br />
občinske uprave je ves ta čas ostajala<br />
Majda Ravnikar. In prišel je Milović.<br />
Zato je, opozarjajo naši viri, zgodba<br />
(s Komendo) bistveno večja, kot se<br />
morda zdi ...<br />
BLAMAŽA<br />
Gre vsekakor za eno od največji afer in<br />
blamaž novinarstva slovenske tranzicije.<br />
Ponovimo, kar smo zapisali aprila letos.<br />
Takratni novinarki Vesni Vuković<br />
(prek SEE M. & C., d. o. o.) naj bi po naših<br />
informacijah nakazovali denar naslednji:<br />
Robert Golob, prek podjetja GEN-I,<br />
kjer je bil predsednik uprave - 103 tisoč<br />
evrov. (Glede na to, da je GEN-I pretežno<br />
državno podjetje, bomo do uradne dokumentacije<br />
in nakazil poskušali priti s<br />
pomočjo informacijske pooblaščenke).<br />
Klemen Boštjančič (50), predsednik<br />
upravnega odbora Save, prek svoje zasebne<br />
družbe Brio svetovalni center, d.<br />
o. o. – 34 tisoč evrov. Boštjančič je bil<br />
glavni mecen politične stranke Z.Dej,<br />
In še ena podobnost:<br />
Gen-I pri obeh primerih<br />
pred javnostjo načrtno<br />
prikriva podatke,<br />
molčijo pa tudi Golob,<br />
Vukovićeva in Milović,<br />
medtem ko se finančni<br />
podatki Gen-I, kako<br />
priročno, na aplikaciji<br />
Erar prikazujejo šele od<br />
januarja 2022 dalje.<br />
ki jo je vodil Jure Leben (41), potem ko je<br />
to stranko prevzel Golob, pa je Boštjančič<br />
postal »pisec programa« Gibanja<br />
Svoboda. Znano pa je tudi poročanje<br />
Vesne Vuković in portala Necenzurirano,<br />
povezano s pretežno državno<br />
družbo Sava, mednarodnim finančnim<br />
skladom York in tako dalje ...<br />
Adventura Investments, d. o. o. - 73<br />
tisoč evrov. Gre za podjetje, ki ga obvladuje<br />
Darko Martin Klarič in ki so ga<br />
nekateri že pred časom povezovali z<br />
domnevnim tajnim financiranjem portala<br />
Necenzurirano in se je v medijih<br />
pojavljal zaradi prodaje avtobusnega<br />
podjetja Nomago - državnim Slovenskim<br />
železnicam.<br />
Gorenje Velenje - 60 tisoč evrov.<br />
No, to je še posebej zanimivo zato,<br />
ker je Gorenje v lasti kitajske državne<br />
družbe Hisense, Kitajska pa je bila pod<br />
udarom zaradi - prikritega - financiranja<br />
medijske kampanje okoli epidemije<br />
covida v Evropi. In glede na dejstvo, da<br />
so Vukovićeva in Necenzurirano v zadnjih<br />
dveh letih objavili na tone izrazito<br />
politično propagandno-napadalnih<br />
tekstov zoper aktualno vlado, NIJZ in<br />
Milan Kreka (66), direktorja NIJZ, ni<br />
daleč ocena, da je lahko pri tem v ozadju<br />
tudi kitajsko financiranje tukajšnje<br />
protivladne (covid) kampanje.
AKTUALNO<br />
24<br />
Komentar<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Škofje so zaradi Rupnika<br />
žalostni in prizadeti<br />
URBAN ŠIFRAR<br />
Ob odkritju zlorab s strani jezuita p. Marka Ivana Rupnika (68)<br />
so se slovenski škofje zbrali na izredni seji SŠK in soglasno sprejeli<br />
izjavo, ki sta jo predsednik SŠK Andrej Saje (56) in ljubljanski nadškof<br />
Stanislav Zore (64) predstavila na novinarski konferenci.<br />
Kot so dejali, razkrivanje raznovrstnih<br />
zlorab, ki so se očitno<br />
dogajale daljše obdobje,<br />
spremljajo z veliko žalostjo in<br />
prizadetostjo, zanje pa so aktualni slovenski<br />
škofje »izvedeli iz objav v medijih«.<br />
Potem ko so jezuitski predstojniki<br />
verodostojnost dejstev potrdili, obsojajo<br />
vsa Rupnikova sporna dejanja ter<br />
poudarjajo, da žrtve nikoli niso krive<br />
in da so sami na njihovi strani. Izražajo<br />
jim sočutje in bližino ter se zavezujejo,<br />
da jim bodo pomagali.<br />
LOČUJMO<br />
Škofje obžalujejo, da so zlorabe toliko<br />
let ostale prikrite in povzročale trpljenje<br />
žrtvam ter njihovim bližnjim, prav tako<br />
pa obžalujejo opustitev dolžnih ravnanj<br />
odgovornih in prikrivanje dejstev o nasilju<br />
tako v primeru Rupnik kot v vseh<br />
drugih primerih pri nas ali po svetu;<br />
žal jim je, da »žrtve desetletja niso bile<br />
zares slišane«, vsako zlorabo duhovne<br />
moči in avtoritete za izvajanje nasilja pa<br />
označujejo kot nedopustno in zavržno<br />
Saje je dejal, da tudi, ko<br />
je bil njegov tajnik – to<br />
službo je opravljal sredi<br />
90-ih let –, Šuštar nikdar<br />
ni dal z ničimer vedeti,<br />
da bi se v skupnosti kaj<br />
hudega zgodilo, čeprav<br />
je za to očitno vedel.<br />
Posnetek zaslona<br />
dejanje – to, kot pravijo, drži ne glede na<br />
to, da so nekatera dejanja s cerkveno-<br />
-pravnega vidika zastarana.<br />
Zavezujejo se, da bodo »z večjo pozornostjo<br />
spremljali dogajanje v naših<br />
cerkvenih skupnostih in da v prihodnje<br />
do zlorab avtoritete s strani oseb, ki<br />
imajo v Cerkvi kakršno koli vodstveno<br />
vlogo, ne bi prihajalo«. Žrtve Rupnikovega<br />
nasilja (pa tudi žrtve nasilnih dejanj<br />
v cerkveni skupnosti s strani drugih<br />
storilcev) pozivajo, naj se obrnejo<br />
na javno objavljene naslove in prijavijo<br />
kakršnekoli oblike zlorab, da bo mogoče<br />
čim bolj celostno priti do resnice in pravične<br />
razsodbe.<br />
Prosijo pa škofje za potrpežljivost, da<br />
bodo »lahko utrdili naše nujno potrebne<br />
strukture in opravili vse predpisane<br />
postopke ter hkrati poskrbeli za izobraževanje<br />
in ozaveščanje o problematiki<br />
spolnega in duhovnega nasilja«. Nadalje<br />
slovenski škofje naslavljajo tudi mnoge<br />
vernike, ki so zaradi p. Rupnika, poznanega<br />
kot »izjemnega umetnika in pronicljivega<br />
duhovnega voditelja«, prizadeti<br />
in se sprašujejo, če je treba vse njegovo siceršnje<br />
delo zavreči. »Prosimo vas, da /…/<br />
ločujemo med njegovimi nedopustnimi<br />
in obsodbe vrednimi dejanji ter njegovim<br />
preostalim izjemnim duhovno-umetniškim<br />
opusom /…/,« pravijo.<br />
ŠKOFJE: NI ZAROT<br />
Po prebrani izjavi so predstavniki SŠK<br />
odgovarjali na vprašanja medijev. Ali<br />
škofje, tako kot vodstvo jezuitov, podpirajo<br />
možnost, da se glede preiskovanja<br />
zlorab redovnic s strani Rupnika odstrani<br />
zastaralni rok, ki ga je sprejel Vatikan?<br />
Škof Saje je takoj zatrdil, da podpirajo ta<br />
predlog, in dodal, da so zastaralni roki<br />
mišljeni predvsem za primere mladoletnih<br />
žrtev, tu pa govorimo o zlorabah odraslih<br />
oseb, zato »absolutno podpiramo,<br />
da se te zadeve preišče«.<br />
Škof Saje je na vprašanja tudi znova<br />
zatrdil, da o preiskavah in sodbah zo-
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
Komentar<br />
25<br />
Žrtve Rupnikovega<br />
nasilja (pa tudi žrtve<br />
nasilnih dejanj v<br />
cerkveni skupnosti s<br />
strani drugih storilcev)<br />
pozivajo, naj se obrnejo<br />
na javno objavljene<br />
naslove in prijavijo<br />
kakršnekoli oblike<br />
zlorab, da bo mogoče<br />
čim bolj celostno<br />
priti do resnice<br />
in pravične razsodbe.<br />
per Rupnika niso bili obveščeni – »Da<br />
je bil zlorabljen zakrament spovedi, na<br />
primer, to sem jaz izvedel iz medijev,«<br />
je dejal in dodal, da za preiskovanje<br />
sicer ni odgovorna SŠK, ampak posamezen<br />
škof oz. v tem primeru jezuitski<br />
predstojnik. In glede vedenja nadškofa<br />
Šuštarja o zlorabah? Saje je dejal, da<br />
tudi, ko je bil njegov tajnik – to službo<br />
je opravljal sredi 90-ih let –, Šuštar<br />
nikdar ni dal z ničimer vedeti, da bi se v<br />
skupnosti kaj hudega zgodilo, čeprav je<br />
za to očitno vedel.<br />
Ali pa kakšna dokumentacija o<br />
seznanitvi s primeri morda obstaja na<br />
nadškofiji? »Ne vem, kaj je prišlo v roke<br />
nadškofa Šuštarja v začetku 90-ih let.<br />
V arhivu ni ničesar. V tem času pa razen<br />
tega elektronskega pisma tudi ni<br />
bilo ničesar /…/,« je dejal nadškof Zore.<br />
Predsednik SŠK je dodal, da se v primerih<br />
zlorab moramo zavedati, kako<br />
veliko časa je običajno potrebnega, da<br />
žrtve dejansko prijavijo zločine – p.<br />
Andrew Small, ki je bil pred kratkim<br />
na obisku v Sloveniji, je med drugim<br />
povedal, da je povprečna starost prijaviteljev<br />
kar 53 let.<br />
Kako pa komentirajo škofje pisanja<br />
nekaterih medijev o domnevnih<br />
ozadjih afere – o domnevnem boju<br />
med določenimi strujami v slovenski<br />
Cerkvi, o rušenju škofov in morda celo<br />
papeža? Kot je dejal Saje, so slovenski<br />
škofje enotni, to, kar nekateri širijo o<br />
njih – da so eden proti drugemu, da<br />
si delajo škodo – »To je, poudarjam,<br />
neresnično.« So pa res nekateri, ki s<br />
svojim pisanjem širijo določene stvari,<br />
da bi zmanjšali verodostojnost in med<br />
škofi napravili razdor, meni Saje.<br />
»Sam sem bil neizmerno presenečen,<br />
kako hitro se je začelo odkrivati<br />
sile v ozadju in popolnoma neosnovane<br />
zadeve, ena misel se naveže na drugo<br />
in nazadnje nastane cela teorija zarote,<br />
ki dejansko v ničemer ne drži,« pa je<br />
odgovoril nadškof Zore. Dodal je, da je<br />
normalno, da imajo včasih zaradi različnih<br />
okolij različne poglede, ne gre pa<br />
za nek razkol, ki ga »nekateri skušajo<br />
videti, prikazati, ustvariti«. Ali imajo<br />
škofje podatek o morebitnem javljanju<br />
novih žrtev? Saje je znova poudaril, da<br />
nimajo nobenih podatkov in da se njim<br />
ni javila nobena žrtev.<br />
Eno izmed vprašanj se je dotaknilo<br />
tudi teme, ali res lahko, kot so<br />
škofje zapisali v izjavi, ločujemo med<br />
Rupnikovimi dejanji in njegovim preostalim<br />
duhovno-umetniškim opusom,<br />
glede na izjavo domnevne žrtve<br />
v italijanskem intervjuju, da je bila<br />
Rupnikova spolna obsedenost »globoko<br />
povezana z njegovim konceptom<br />
umetnosti in njegovim teološkim<br />
razmišljanjem«. »To bo pokazala raziskava,<br />
to bo pokazal čas,« je odgovoril<br />
predsednik SŠK in dodal, da se do tega<br />
zaenkrat ne bi opredeljeval. <br />
ČASOVNICA, KI JO JE<br />
OBJAVILO VODSTVO<br />
SLOVENSKIH JEZUITOV<br />
Odveza sostorilca v grehu proti<br />
šesti zapovedi<br />
• Oktober 2018: Delegat SJ Kurije<br />
za mednarodne hiše v Rimu<br />
prejme obtožbe proti Marku<br />
Rupniku, da je odvezal sostorilca<br />
v grehu proti šesti zapovedi.<br />
Družba uvede predhodno<br />
preiskavo.<br />
• Maj 2019: Preiskava pride do<br />
zaključka, da so obtožbe verodostojne.<br />
Spis se pošlje na CDF<br />
(Kongregacija za nauk vere).<br />
• Junij 2019: Verschueren, višji<br />
predstojnik DIR, uvede omejitve.<br />
• Julij 2019: CDF zaprosi Družbo,<br />
naj začne z kazensko upravnim<br />
postopkom.<br />
• Januar 2020: Sodniki (vsi zunanji;<br />
nihče član Družbe Jezusove)<br />
soglasno izjavijo, da<br />
je dejansko prišlo do odveze<br />
sostorilca.<br />
• Maj 2020: CDF izda dekret<br />
o izobčenju latae sententia;<br />
izobčenje je odpravljeno z dekretom<br />
CDF še isti mesec.<br />
• Obtožbe v zvezi s članicami<br />
skupnosti Loyola<br />
• Junij 2021: CDF stopi v stik z Generalno<br />
kurijo SJ glede obtožb v<br />
zvezi s p. Rupnikom in nekaterimi<br />
članicami skupnosti Loyola.<br />
• Julij 2021: Oče general uvede<br />
predhodno preiskavo, ki jo vodi<br />
oseba izven Družbe. Omejitve<br />
uvede p. Verschueren, višji<br />
predstojnik DIR’.<br />
• Januar 2022: Preiskava ugotovi,<br />
da obstaja primer, na katerega<br />
je treba odgovoriti. Rezultati so<br />
bili poslani CDF, s priporočilom<br />
za kazenski postopek.<br />
• Oktober 2022: CDF pravi, da so<br />
dogodki zastarani; sodni postopek<br />
se ne more nadaljevati.<br />
• Omejitve v zvezi s poslanstvom<br />
p. Rupnika se nadaljujejo.
AKTUALNO<br />
26<br />
Komentar<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Zakaj Slovenci,<br />
prisegajoči na egalitarnost,<br />
za svoje voditelje (iz)volijo bogataše<br />
TEO PETROVIČ<br />
PRESETNIK<br />
Slovenci ne maramo bogatašev in to tako močno, da jih izvolimo<br />
za svojega župana, predsednika vlade in predsednika države,<br />
je zapisal Rajko Podgoršek – za vse omenjene trenutne nosilce funkcij<br />
bi brez težav rekli, da spadajo v zgornje odstotke državljanov po svojem<br />
premoženju, pri čemer je to zanimivo glede na nekatere lastnosti<br />
Slovencev, kot jih prikazujejo rezultati javnomnenjskih raziskav.<br />
Podobno rezultati SJM<br />
kažejo, da imajo Slovenci<br />
načeloma bolj pozitiven<br />
odnos do socializma<br />
kot do kapitalizma ter<br />
hkrati zelo pozitiven<br />
odnos do majhnih<br />
socialnih razlik.<br />
Bor Slana/STA<br />
Raziskava Slovensko javno mnenje<br />
(SJM) 2022/1 tako kaže, da<br />
več kot tri četrtine anketirancev<br />
meni, da bi se morale<br />
razlike v osebnih dohodkih v Sloveniji<br />
zmanjšati. In to ob dejstvu, da je Slovenija<br />
že zdaj med dohodkovno najbolj<br />
egalitarnimi državami na svetu.<br />
Tako kaže Ginijev koeficient, merilo<br />
za statistično razpršenost, največkrat<br />
uporabljeno kot merilo neenakomerne<br />
porazdelitve dohodka in premoženja.<br />
Podobno rezultati SJM kažejo, da<br />
imajo Slovenci načeloma bolj pozitiven<br />
odnos do socializma kot do kapitalizma<br />
ter hkrati zelo pozitiven odnos do<br />
majhnih socialnih razlik.<br />
Zakaj torej kljub našim vrednotam<br />
volimo »tranzicijske bogataše«? Kako<br />
da njihovo premoženje, neredko pridobljeno<br />
vsaj na moralno sporen način, če<br />
že ne kaj hujšega, ni večja ovira na njihovi<br />
politični poti? Imamo morda dvojne<br />
standarde, so nekateri dejavniki še<br />
bolj pomembni kot odnos do bogastva?<br />
Ali gre tu za svojevrsten fenomen ali kaj<br />
bolj splošnega? To so nekatera vprašanja,<br />
ki smo si jih zastavili, za mnenje pa<br />
vprašali ugledne strokovnjake.<br />
Kot je lahko razbrati iz njihovih<br />
odgovorov, situacija ni enostavna, odvisna<br />
je od konteksta. V veliki meri je<br />
odvisna od zgodovinskih in kulturnih<br />
dejavnikov, pa tudi od medijskega<br />
poročanja ter vseprisotnih delitev na<br />
»naše« in »vaše« v slovenski družbi.<br />
TIPIČEN VOLIVEC<br />
Začnimo s pomembno ugotovitvijo psihologa<br />
dr. Franca Smoleta. Kot pravi, so<br />
študije posamičnega lahko zelo točne,<br />
vprašanje pa je, za kolikšen obseg populacije<br />
veljajo. Analize lahko hitro postanejo<br />
tudi literarno ali politično obarvane.<br />
Zato se je pri prebiranju novinarskih<br />
ali drugih poljudnih »analiz« vedno<br />
dobro spraševati, koliko zares držijo ali<br />
koliko vsaj v glavnem držijo. Namreč, v<br />
obravnavanem primeru je razen variable<br />
bogastvo še veliko drugih neznanih<br />
dejavnikov, ki vplivajo na volivčevo<br />
odločitev. Druga ovira pri odgovoru na<br />
vprašanje pa je sedanji politični trenutek.<br />
Ali se danes odnos do bogatih sploh<br />
artikulira kot pomembno dejstvo?<br />
Dr. Smole je tako prepričan, da<br />
»tipičen slovenski volivec« sploh ne<br />
obstaja. Odnos do bogastva in socialnih<br />
razlik pa je odvisen od različnih<br />
dejavnikov, od psihološkega odnosa do<br />
imetja do načina (oziroma zakonitosti)<br />
tega, kako smo do bogastva prišli. Si
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
Komentar<br />
27<br />
torej morda zastavljamo napačna vprašanja?<br />
Oziroma se lotevamo problema<br />
iz napačnega zornega kota? Morda<br />
premoženje posameznika za njegovo<br />
izvoljivost ni tako pomembno, ampak<br />
so pomembnejši drugi dejavniki?<br />
NE GRE ZA DENAR<br />
Dr. Vesna Vuk Godina (65) je prepričana,<br />
da je za Slovenijo značilen domačijski<br />
produkcijski način (DPN), ki je način<br />
družbene organizacije agrarnih družb.<br />
Ena od značilnosti DPN pa je egalitarnost.<br />
Produkcija je v DPN usmerjena k<br />
zadovoljitvi potreb članov domačije, te<br />
pa med člani ne variirajo pomembno.<br />
Slovenci smo ena bolj egalitarnih držav<br />
v Evropi in tudi širše, to pa zato, ker so<br />
bile vse družbene ureditve, ne glede na<br />
to, kako so se morda ideološko in sicer<br />
razlikovale, v resnici organizirane po<br />
logiki DPN. Ta logika je bila kot formalni<br />
princip delovanja družbe ukinjena šele<br />
s koncem socializma. Trideset let pa je<br />
premalo, da bi se zgodovinska tirnica, ki<br />
se je oblikovala od 6. stoletja do danes in<br />
ki je bila vedno skladna z logiko DPN, v<br />
resnici lahko spremenila. Od tod vztrajanje<br />
egalitarnosti pri Slovencih.<br />
Kateri je torej odločilni dejavnik pri<br />
odločanju volivca? Dr. Godina meni, da<br />
gre za delitev na »naše« in »vaše«. Eden<br />
od ključnih principov socialne organizacije<br />
v DPN je namreč dejstvo, da se<br />
ljudje identificirajo s socialnimi skupinami,<br />
katerih člani so, ko gre za preživetje,<br />
torej s takšnimi ali drugačnimi<br />
»domačijami«. Tu ne gre le za kmečke<br />
domačije, ampak za vse socialne skupine,<br />
ki združujejo posameznike, ki<br />
skupaj skrbijo za lastno preživetje (npr.<br />
ljudi iste delovne organizacije, oddelka<br />
v tej isti delovni organizaciji itd.) Tisti,<br />
ki niso člani moje preživetvene skupine,<br />
moje »domačije«, niso del mojega<br />
socialnega sveta. Za DPN je v tem smislu<br />
značilna logika cepitve med domačijami,<br />
pri tem pa so vse domačije, ki niso<br />
moje, v resnici moji dejanski ali potencialni<br />
(preživetveni) sovražniki.<br />
Kot nadaljuje znana antropologinja,<br />
se torej mojega socialnega sveta zato<br />
ne obravnava enako kot tujih socialnih<br />
svetov. V tem smislu je za družbeno organizacijo,<br />
ki je značilna za DPN, značilna<br />
ne le logika cepitve, ampak tudi<br />
dvojna morala. Ena morala velja za mojo<br />
domačijo in njene člane, druga pa za<br />
Andrej Lasbaher<br />
Dr. Smole je tako prepričan, da »tipičen slovenski<br />
volivec« sploh ne obstaja. Odnos do bogastva<br />
in socialnih razlik pa je odvisen od različnih<br />
dejavnikov, od psihološkega odnosa do imetja do<br />
načina (oziroma zakonitosti) tega, kako smo do<br />
bogastva prišli.<br />
»nemoje« domačije in njene člane. Tisto,<br />
za kar se bo »nemoja« domačija napadala,<br />
kar se bo pri njenih članih sankcioniralo,<br />
za kar se jih bo kaznovalo itd., bo v<br />
lastni domačiji dovoljeno – morda sicer<br />
ne slavljeno kot vrednota, ne bo pa razumljeno<br />
kot prekršek, zaradi katerega<br />
bi bilo treba člana moje domačije preganjati,<br />
sankcionirati, kritizirati, izločiti,<br />
z njim prekiniti stike itd. Nič od tega pa<br />
ni specifično slovenskega, ampak je del<br />
DPN in zato tudi vseh družb, ki so organizirane<br />
po logiki DPN.<br />
BESEDE RESNIČNOSTI<br />
Zgoraj omenjena delitev in njen pomen<br />
za mnoge verjetno ni presenečenje. Kakšen<br />
pa je pomen medijev in splošne javne<br />
razprave? Kot poudarja dr. Smole, je v<br />
političnem žargonu, ki ga uporablja vladajoči<br />
režim, mnogo besed, ki so spremenile<br />
svoj dosedanji pomen. Morda tudi<br />
nismo pozorni na strukturo povednosti,<br />
ki nam jo nudijo pripovedovalci nove politične<br />
resničnosti. Oblast namreč kroji<br />
podobo takega sveta, ki mu vlada. Zato<br />
so besede tiste, ki ga oblikujejo.<br />
Kako pri nas razumeti pridevnike<br />
liberalen, demokratičen, svoboden …?<br />
Kam dati samostalnike socializem, fašizem,<br />
svoboda, kapitalizem, desnica,<br />
levica, sovražni govor in njihove izpeljanke?<br />
Namreč, z izbiro besed tendenciozna<br />
publicistika oblikuje določeno<br />
in osrednji oblasti prijazno krajino.<br />
Tudi z izogibanjem določenih besed<br />
pripomore k temu. Kot pravi dr. Smole,<br />
kdor danes misli, da so Slovenci volili<br />
tajkunske bogataše, se moti! Tajkunov<br />
ni, saj beremo in slišimo, da volimo<br />
same socialne duše, olepševalce mest,<br />
sočutne skrbnike za zeleno in energetsko<br />
prijazno Slovenijo.<br />
Prepričan je, da bogastvo naših izvoljenih<br />
prvakov ni imelo pretežnega<br />
vpliva na izbor, ker jih je javni večinski<br />
novinarski diskurz oprostil vsake sence<br />
neprimernosti za kandidatsko funkcijo.<br />
Prav tako je pri izboru delovalo tudi<br />
mnenje, da so učinkovito gospodarili.<br />
Da si prizadevaš za standard, pa je itak<br />
želja vsakega volivca. Kot zaključuje, so<br />
mediji ob teh volitvah oblikovali tako<br />
podobo kandidatov, da so morali biti izvoljeni.<br />
Izogibali so se rumenim pegam<br />
kandidatov in izpostavljali njihove vrline.<br />
V tem pa je strašna moč neetičnega<br />
pisanja in poročanja, ki lahko nekoga<br />
poviša, drugega pa ubije.<br />
POMEMBEN JE KONTEKST<br />
Omenjeni dejavniki gradijo kontekst, v<br />
katerem potekajo vsakokratne volitve.<br />
Vsako ljudstvo ima svojo zgodovino,<br />
ki ga izoblikuje. In čeprav smo vsi posamezniki<br />
z lastno identiteto, živimo<br />
skupaj v družbi, ki jo pomembno krojijo<br />
oblast in mediji s svojim oblikovanjem<br />
naše realnosti. Ti določajo, kaj so pomembne<br />
družbene teme ter kaj je trenutna<br />
pripoved.<br />
Dr. Dejan Verčič (59), teoretik odnosov<br />
z javnostmi, je tako prepričan, da pri<br />
odločanju volivci nekaterim lastnostim<br />
kandidatov posvečajo večjo pozornost in<br />
jih pri svojem odločanju bolj upoštevajo<br />
na račun nekih drugih. Letošnji volilni<br />
cikel je tako šel večinsko proti prejšnji<br />
vladi in dal veter v jadra tistim, za katere<br />
se je zdelo, da imajo največje možnosti<br />
uspeha pri tem.To pa ne pomeni, da<br />
so državljani dvolični, slepi ali neumni.<br />
Samo stvari, ki jih motijo, so dali začasno<br />
v oklepaje. Morda letos to za novinarje<br />
velja še bolj kot za običajne ljudi.<br />
Vendar se izpostavljenost stvari, ki<br />
jih opažamo, skozi čas in okoliščine spreminja.<br />
Z referendumi se zaključuje obdobje<br />
romantičnega obračuna, z januarjem<br />
prihaja novo leto realizma, v katerem<br />
se bo očem pokazalo marsikaj, kar je bilo<br />
prej zaradi gledanja s srcem prikrito.
INTERVJU<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
28<br />
JEZIKOSLOVEC JANEZ KEBER<br />
Lahko smo ponosni, da imamo toliko<br />
priimkov in da so tako raznoliki<br />
Pri nas so priimki nastali precej zgodaj. – Slovenci imamo v jeziku zelo bogato<br />
možnost izpeljave priimkov iz osebnih in drugih imen. – Imenu in priimku<br />
daje pomen oseba s svojimi dejanji in lastnostmi. – Imamo približno 120.000<br />
različnih priimkov. – Financiranje znanosti nasploh, tudi tiste, ki se ukvarja<br />
s slovenskim jezikom, ni bilo nikoli zadostno. – Božič pomeni majhen Bog, božji sin.<br />
TINO MAMIĆ<br />
JAKA KRENKER/DOMOVINA<br />
Diplomirani slavist<br />
Janez Keber (1943) je<br />
jezikoslovec, posebej specializiran<br />
za etimologijo in<br />
imenoslovje. V svoji raziskovalni<br />
karieri se je v veliki<br />
meri posvetil raziskovanju<br />
in razlaganju slovenskih<br />
imen in priimkov, sodeloval<br />
pa je tudi pri nastajanju več<br />
jezikoslovnih del, na primer<br />
Slovarja slovenskega knjižnega<br />
jezika, Slovenskega<br />
pravopisa in Slovarja slovenskih<br />
frazemov. Lani je<br />
pri Mohorjevi družbi izdal<br />
Leksikon priimkov,<br />
ki velja za pionirsko delo<br />
na tem področju.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
INTERVJU<br />
29<br />
Kdaj in kako ste začeli<br />
raziskovati priimke?<br />
Že kmalu po prihodu v Etimološko-onomastično<br />
sekcijo Inštituta za slovenski<br />
jezik 1. septembra 1970 sem se<br />
srečal z željami javnosti po razlagah<br />
priimkov in imen. To sekcijo je takrat<br />
vodil prof. France Bezlaj, ki velja za pionirja<br />
slovenske etimologije in onomastike,<br />
bil pa je tudi profesor na Filozofski<br />
fakulteti. Kot svojega študenta me<br />
je poklical po telefonu in mi pisal, ali<br />
bi prišel v njegovo sekcijo kot raziskovalec.<br />
Pred tem ga je namreč zapustila<br />
moja predhodnica Milena Piškur, ki je<br />
šla raje v prosveto kot v raziskovalno<br />
delo, ki čaka človeka v taki sekciji. Tako<br />
sem prišel v okolje, v katerem se ukvarjajo<br />
z etimologijo in imenoslovjem.<br />
Najprej sem se moral naučiti osnov<br />
imenoslovja in etimologije. V veliko pomoč<br />
so mi bili etimološki slovarji, ki so<br />
takrat izhajali, in Začasni slovar slovenskih<br />
priimkov. Slednji je prvi popolnejši<br />
seznam vseh slovenskih priimkov, ki so<br />
bili zajeti po popisih prebivalstva pred<br />
drugo svetovno vojno in deloma še med<br />
italijansko okupacijo. Za raziskovanje<br />
nekega korpusa je treba najprej vedeti,<br />
s čim imaš opravka. Prej je bilo npr. sezname<br />
priimkov mogoče najti v koledarjih<br />
Mohorjeve družbe, v katerih so<br />
bili objavljeni naročniki. Ker je bilo teh<br />
veliko, je bilo tam mogoče najti tudi veliko<br />
zanimivih priimkov.<br />
Ste vedno hoteli zapletene besede,<br />
besedne zveze in osebna imena<br />
pojasnjevati tudi običajnim<br />
ljudem? Znanstveniki so namreč<br />
pogosto hermetično zaprti v<br />
strokovno javnost, za vaše članke,<br />
oddaje, knjige pa je značilna<br />
poljudnost, razumljivost.<br />
V letih 1970 in 1971 sem brez pravih<br />
podatkov in literature ter ustreznega<br />
predznanja razložil nekaj priimkov v Jeziku<br />
in slovstvu. Približno v istem času<br />
sem za Leksikon Cankarjeve založbe (t. i.<br />
Sovo) po nemški (licenčni) predlogi priredil<br />
in dopolnil s slovenskimi oziroma slovanskimi<br />
imeni poglavje o rojstnih imenih<br />
(izid leta 1973). Po izidu Hrvatskega<br />
ali srbskega etimološkega slovarja (1971,<br />
1972, 1973, 1974) Petra Skoka, Začasnega<br />
slovarja slovenskih priimkov (redaktor<br />
France Bezlaj) in Etimološkega slovarja<br />
Prve slovenske priimke<br />
sem zasledil v stanovski<br />
kartoteki<br />
(Arhiv Republike<br />
Slovenije) od 12. stoletja<br />
naprej, na splošno<br />
pa so se priimki na<br />
slovenskem ozemlju<br />
večinoma izoblikovali<br />
do 16. stoletja.<br />
slovenskega jezika I (A–J) Franceta Bezlaja<br />
(1976) sem v članku Priimki v Skokovem<br />
in Bezlajevem etimološkem slovarju,<br />
objavljenem v reviji Onomastica jugoslavica<br />
8 (1979) prikazal pristop obeh avtorjev<br />
do imenoslovja, zlasti do priimkov.<br />
Pozneje sem v poljudnoznanstveni<br />
reviji za mlade Pionir v začetnih številkah<br />
letnika 1981/1982 objavil informativne<br />
članke O slovenskih priimkih, Naši<br />
priimki, nova raziskovalna naloga in O<br />
izvoru naših priimkov ter sodeloval pri<br />
pripravi in ocenjevanju raziskovalne naloge<br />
o priimkih z naslovom Naši priimki.<br />
Po obsežni raziskavi sem v Onomastici<br />
jugoslavici 9 (1982) objavil tudi članek O<br />
priimkih na -šek. V Nedeljskem dnevniku<br />
so 15. 11. 1987 objavljenemu pregledno informativnemu<br />
članku dali zelo ambiciozen<br />
naslov Vse o priimkih.<br />
Priimke iz rojstnih imen omenjam v<br />
prvi slovenski knjigi o rojstnih imenih z<br />
naslovom Leksikon priimkov s podnaslovom<br />
Izvor imen na Slovenskem, ki je<br />
izšla leta 1988. Ta je nastala po oddajah<br />
na Radiu Ljubljana v letih 1984 in 1985.<br />
Sledile so ji dopolnjene izdaje v letih<br />
1996, 2001, 2008. Priimke iz živalskih<br />
poimenovanj obravnavam v knjigi Živali<br />
v prispodobah I in II (1996, 1998), ki je<br />
nastala po 90 nedeljskih jutranjih oddajah<br />
na ljubljanskem Radiu v letih 1986 in<br />
1987 s skupnim naslovom Razmišljanja<br />
o besedah. Na koncu druge knjige je tudi<br />
poglavje Živalski nazivi v imenoslovju.<br />
To tematiko sem kasneje obdelal in<br />
nadgradil še v člankih, objavljenih v glasilih<br />
Drevesa in Jezikoslovni zapiski.<br />
Kontinuirano sem izvor priimkov<br />
začel raziskovati in objavljati v četrtletni<br />
reviji za slovenske izseljence<br />
Slovenija pod naslovom The Origin of<br />
Slovene Surnames v letih 1992–2002.<br />
Na prvem programu Radia Slovenija<br />
sem ob sredah zjutraj v oddaji Iz priimkovne<br />
delavnice prof. Janeza Kebra<br />
razlagal najpogostejše priimke od 8.<br />
februarja 2004 (začenši s priimkom<br />
Prešeren, potem Novak) do 26. februarja<br />
2020 (priimek Keber) ter v časopisu<br />
Dnevnik v rubriki Iz zakladnice<br />
priimkov (ob petkih) od 2005 do 2016.<br />
Knjigi o priimkih v Sloveniji, ki smo jo<br />
na koncu naslovili kotLeksikon priimkov,<br />
pa sem se lahko resneje posvetil<br />
šele po letu 2011, ko sem že po dveh<br />
letih v pokoju končal projekt Inštituta<br />
za slovenski jezik Slovar slovenskih<br />
frazemov. Tam sem sicer že kot raziskovalec<br />
Leksikološke sekcije kot soavtor<br />
sodeloval pri izdelavi četrte in pete<br />
knjige Slovarja slovenskega knjižnega<br />
jezika (1985 in 1991), slovarskega dela<br />
Slovenskega pravopisa 2001 ter Besedišča<br />
slovenskega jezika z oblikoslovnimi<br />
podatki (2004).<br />
Kdaj so nastali prvi priimki v<br />
osrednji Sloveniji? Zakaj?<br />
Pri nas so priimki nastali precej zgodaj.<br />
Prve slovenske priimke sem zasledil v<br />
stanovski kartoteki (Arhiv Slovenije)<br />
od 12. stoletja naprej, na splošno pa so<br />
se priimki na slovenskem ozemlju večinoma<br />
izoblikovali do 16. stoletja.<br />
Sicer pa so prvi evropski priimki<br />
nastali v večjih italijanskih mestih v 9.<br />
ali 10. stoletju – najprej kot moda, potem<br />
pa tudi zaradi potrebe po dodatni<br />
identifikaciji ljudi. V mestih, v katerih<br />
je bilo veliko ljudi, se namreč niso več<br />
mogli prepoznavati, identificirati samo<br />
po imenu ali vzdevku. Poleg omenjenega<br />
vzroka obstajajo še druge pobude za<br />
nastanek priimkov, npr. zaradi dedovanja.<br />
S tem so bile zadovoljne tudi oblasti,<br />
saj so lahko s pomočjo priimka poiskale<br />
potomce, da so poplačali morebitne<br />
dolgove svojih prednikov. V fevdalizmu<br />
so priimke dobili tudi tlačani, da so jim<br />
lahko pripisali določene dajatve.<br />
Kako so nastajali slovenski priimki?<br />
Veliko priimkov je nastalo iz osebnih<br />
imen. Iz pogostih imen, kot so Janez,<br />
Peter, Gregor itd., oz. njihovih skraj-
INTERVJU<br />
30<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Slovenski priimki niso tako enoznačni, kot so npr. skandinavski.<br />
šanih oblik so izpeljani s pomočjo<br />
različnih končnic, ki so značilne za<br />
tvorbo priimkov iz imen. Tako imamo<br />
priimke na ‐čič, -ič, -in, -ovič, -e, ‐ec ...<br />
Če vzamemo npr. ime Peter, poznamo<br />
izpeljane priimke Petrič, Petre, Petrin,<br />
Petrovič, Petrovčič, Petrovec..., tudi sam<br />
Peter je lahko priimek. Te izpeljave so<br />
prvotno pomenile »Petrov sin«. Slovenci<br />
imamo v jeziku veliko možnosti<br />
izpeljave, zato je iz najbolj znanih imen<br />
nastalo zelo veliko priimkov.<br />
Zanimiv pojav je tudi to, da imamo<br />
veliko imen, ki so lahko hkrati tudi priimki.<br />
Že leta 1990 je bilo več kot 1200<br />
takih pojavitev. Pri pogostih imenih je<br />
seveda imen več kot priimkov, pri redkejših<br />
pa je lahko tudi obratno.<br />
Močna in zanimiva skupina priimkov<br />
so vsekakor priimki iz vzdevkov<br />
po telesnih ali duševnih lastnostih.<br />
Med vzdevke spadajo npr. živalska imena.<br />
Gre za metaforično rabo živalskih<br />
imen, in sicer za primerjanje živalskih<br />
lastnostih s človeškimi. Živalska poimenovanja<br />
so sprva uporabljali za rojstna<br />
imena, ker so želeli, da bi krščenec<br />
imel neke pozitivne lastnosti živali, po<br />
kateri je poimenovan (npr. medvedu<br />
ali volku). Pri imenih je šlo bolj za želje<br />
staršev, kakšen naj bo njihov potomec,<br />
pri prvotnih nosilcih takih priimkov pa<br />
tudi za to, da je poimenovanec dejansko<br />
imel take lastnosti (bil je npr. močan kot<br />
medved). Danes je morebitna povezava<br />
samo naključna, tako da latinski rek<br />
Nomen est omen (ime je pomenljivo) velja<br />
le izjemoma. Sedanje lastnosti posameznih<br />
nosilcev nekaterih priimkov so<br />
včasih lahko celo popolnoma nasprotne:<br />
ljudje s priimkom Majcen so lahko<br />
Danes je morebitna<br />
povezava med pomenom<br />
priimka in lastnostmi<br />
njegovega nosilca samo<br />
naključna, tako da<br />
latinski rek Nomen est<br />
omen (ime je pomenljivo)<br />
velja le izjemoma.<br />
npr. zelo veliki, kar bi sicer pričakovali<br />
pri nosilcih priimka Velikonja.<br />
Pri poimenovanjih živali je zanimivo,<br />
da si ljudje nekaterih nekdaj nekaterih<br />
močnih ali nevarnih živali niso<br />
upali naravnost poimenovati, zato so<br />
jih opisovali. Medved tako pomeni »tisti,<br />
ki je med«, nemško poimenovanje<br />
Bär pa izhaja iz poimenovanja za rjavo<br />
barvo. Podobno si Judje s pravim imenom<br />
niso upali imenovati Boga.<br />
Nadalje poznamo priimke, ki so<br />
nastali iz imen krajev, iz katerih so<br />
ljudje izhajali. Pri tem imamo zelo<br />
različne možnosti za njihovo tvorbo.<br />
Iz krajevnega imena Jama poznamo<br />
naprimer priimke Jamšek, Jamar in<br />
Jamnik. Treba je poudariti, da izhodiščni<br />
kraj ali zaselek danes morda ne<br />
obstaja več, zato je treba pri raziskovanju<br />
uporabljati zgodovinske vire.<br />
V nekaterih primerih je priimke še<br />
danes mogoče najti v izvornem kraju,<br />
vendar je to bolj kot ne izjema. Ljudje<br />
so se namreč iz prvotnih krajev večinoma<br />
izselili. V tem primeru so jim<br />
priimek pogosto nadeli v drugem kraju<br />
kot znak, od kod so prišli.<br />
Nenazadnje je treba omeniti še priimke<br />
iz stanovskih poimenovanj, tj. po<br />
poklicih, funkcijah, obrti, npr. Kovač,<br />
Župan, Kralj, Knez, Škof.<br />
Pri končnici -ič pogosto mislimo,<br />
da gre za ljudi, ki so potomci prišlekov,<br />
vendar ni tako?<br />
Končnica -ič je slovanska, ki pomeni<br />
mladič oz. potomec, sin, npr. Janžič ali<br />
Petrič = potomec, sin Janeza oz. Petra.<br />
Ta končnica pri drugih južnih Slovanih,<br />
tj. ‐ić, sicer pogostejša kot pri nas, kjer ni<br />
tako dominantna. Pri severnih narodih<br />
je v teh primerih npr. dodana beseda<br />
sin (npr. dansko sen, švedsko son). Tako<br />
ime Johan (Janez) in beseda son (sen)<br />
tvorita priimek Johanson (Johansen), ki<br />
pomeni »Janezov sin«. V teh deželah so<br />
priimki nastali precej pozneje, tj. šele v<br />
18., 19. stoletju, zato so tvorbeno precej<br />
enolični. Nemški priimki, ki so zgodnejši,<br />
so tvorbeno bolj raznoliki. Najdemo<br />
tudi nekaj podobnosti s slovenščino.<br />
Kakor imamo mi priimke na ‐ar, se v<br />
nemščini pojavlja -er, saj ta končnica<br />
izhaja iz latinščine. Ta -er se pri nas navadno<br />
pojavlja v priimkih, prevzetih iz<br />
nemščine, imamo pa tudi posamezne v<br />
slovenščini nastale priimke, ki se pod
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
INTERVJU<br />
31<br />
Končnica -ič je<br />
slovanska končnica,<br />
ki pomeni mladiča oz.<br />
potomca. Sin nekoga<br />
je naprimer Janžič ali<br />
Petrič – skratka potomec<br />
Janeza oz. Petra.<br />
vplivom nemščine končujejo na -er.<br />
Mnogi priimki pa se pojavljajo tako z ‐ar<br />
kot z ‐er, njihova frekvenca pa je včasih<br />
večja pri prvi, včasih pri drugi končnici.<br />
Kaj pa priimek Božič – je to slovenski<br />
priimek, saj obstaja tudi na Hrvaškem?<br />
Je povezan z božičem?<br />
Priimek Božič (2022: 3286, 14. mesto) je,<br />
kot kaže statistika, med najpogostejšimi<br />
priimki v Sloveniji. Obstaja tudi<br />
različica Božić (2022: 565, 496. mesto),<br />
ki je znana tudi na Hrvaškem. Priimek<br />
Božič z različico Božić je tvorjenka na<br />
‐ič/‐ić iz imenske podstave *Bož-, ki<br />
je nastala po krajšanju iz teoforičnih<br />
(tj. z bogom povezanih) imen Božidar,<br />
Božimir, Božislav, Božoslav in je prvotno<br />
pomenil sin Boža, Božidaraʼ itd. Iz<br />
podstave *Bož- sta s priponskima obraziloma<br />
‐o in ‐a tvorjeni tudi imeni Božo<br />
(2022: 636) in Boža (2022: 438). Poimenovanje<br />
praznika Kristusovega rojstva<br />
božič/božić (prim. staročeško božic)<br />
je nastalo iz južnoslovanska tvorjenke<br />
na ‐ič/‐ić božič/božić majhen bog,<br />
božji sinʼ. Slovensko množinsko božiči<br />
pomeni božič, novo leto, sv. trije kraljiʼ,<br />
hrvaško Veliki Božić božičʼ, Mali Božić<br />
novo letoʼ ter gojiti prase uoči Božića<br />
odlašati z delom do zadnjega trenutkaʼ<br />
in kao Božić i Badnji dan neločljivoʼ.<br />
Nekaterih priimkov se ljudje<br />
sramujemo. Poznam kraški<br />
priimek Perdec, ki spominja na<br />
prdec, zato nekateri po koncu<br />
italijanizacije niso želeli sprejeti<br />
prvotne, slovenske oblike.<br />
Se je treba priimka res sramovati?<br />
Imenu in priimku dandanes določa<br />
pomen njun nosilec s svojimi dejanji,<br />
sposobnostimi in lastnostmi. Vsak je<br />
torej promotor svojega imena in priimka.<br />
Priimke moramo torej gledati s<br />
tega stališča, ne s stališča prvotnega<br />
pomena. Ko govorimo o pomenu, moramo<br />
vedno poudariti, da je to prvotni<br />
pomen, ki praviloma ni enak sedanjim<br />
lastnostim osebe.<br />
Vsako ime in priimek pa ima seveda<br />
lahko ob pozitivnih tudi negativne nosilce.<br />
Imamo npr. Adolfa Hitlerja, ki je<br />
to ime v svojem času spravil v slabo luč.<br />
S sodobnega vidika pa ne bi mogel več<br />
reči, da imajo osebe z imenom Adolf<br />
slab prizvok. Njegov prvotni pomen je<br />
namreč plemeniti volk.<br />
So slovenski priimki v primerjavi<br />
z drugimi kaj drugačni?<br />
Nemci in drugi večji narodi imajo več<br />
priimkov kot mi. Pri nas je bilo približno<br />
120.000 (tj. leta 2019) različnih<br />
priimkov. Od teh sta okrog dve tretjini<br />
unikatni. Lahko smo ponosni, da<br />
imamo kot maloštevilen narod toliko<br />
priimkov in da so tako raznoliki. Njihova<br />
tvorba je namreč zelo razvejana,<br />
saj niso tako enoznačni, kot so npr.<br />
skandinavski. Seveda niso vsi tako<br />
Obstoj slovenskega jezika je tesno povezan z obstojem slovenskega naroda.<br />
pogosti kot npr. Novak. Priimek s frekvenco<br />
500 (in več) si je v Slovenskem<br />
pravopisu 2001 zaslužil oznako psp (=<br />
pogost slovenski priimek). Tako frekvenco<br />
so leta 2019 imeli 604 priimki<br />
Ko štejemo priimke in jih primerjamo<br />
s številom pri drugih narodih, je<br />
torej treba upoštevati tudi velikost naroda.<br />
Pri odločanju, katere priimke je<br />
treba razložiti, sem najprej upošteval<br />
mejo 100 (in več) pojavitev (2019: 4439)<br />
takih priimkov, nekatere manj pogoste<br />
pa sem razložil tudi iz drugih razlogov.<br />
Pri takem delu je treba upoštevati, da z<br />
razlago ustrežemo čim več bralcem. Če<br />
razložimo unikaten priimek, ustrežemo<br />
samo enemu, še pri tem pa je vprašanje,<br />
ali bo razlago res prebral. V leksikonu je<br />
skupaj okrog 19.000 priimkov. Unikatni<br />
ali že izumrli priimki so občasno prišli<br />
v poštev kot tvorbeno zanimiva oblika<br />
pogostejšega izhodiščnega priimka.<br />
Katera znanja so poleg jezikoslovja<br />
in znanja jezikov še potrebna<br />
pri vašem delu?<br />
Za raziskovanje in razlaganje izvora<br />
priimkov je razen navedenega potrebna<br />
čim širša splošna razgledanost,
INTERVJU<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
32<br />
posebno pa še poznavanje zgodovine,<br />
zemljepisa, psihologije itd. Za pisanje<br />
slovarja priimkov pa je seveda nujna<br />
tudi leksikografska usposobljenost,<br />
rutina, vztrajnost. To sem pridobil pri<br />
velikih skupinskih slovarskih projektih<br />
Inštituta za slovenski jezik, pri pisanju<br />
leksikonov imen, knjige Živali v prispodobah<br />
ter pri svojem zadnjem samostojnem<br />
frazeološkem projektu.<br />
V Sloveniji je kar nekaj jezikoslovcev,<br />
ki raziskujejo priimke.<br />
Ali sodelujete med seboj?<br />
Najprej bi poudaril, da sem vsa osebnoimenska<br />
raziskovanja, pisanje leksikonov<br />
in pojasnjevanje izvora imen in priimkov<br />
ter frazemov v različnih medijih<br />
opravljal v izvenslužbenem času. Kot<br />
raziskovalec Etimološko-onomastične<br />
sekcije Inštituta za slovenski jezik bi<br />
vsaj prvih deset let to lahko počel tudi<br />
v službenem času, a je bil takrat in tudi<br />
še desetletji kasneje Etimološki slovar<br />
slovenskega jezika avtorja Franceta<br />
Bezlaja prvenstvena naloga sekcije.<br />
Moja osebnoimenska in druga raziskovanja<br />
so v veliki meri pionirska,<br />
zato je težko govoriti o enakovrednem<br />
sodelovanju. V zadnjih treh desetletjih<br />
me je namreč mnogo ljudi kontaktiralo<br />
predvsem z željo po razlagi<br />
svojega priimka. Izjema je bil Pavle<br />
Merkù, tržaški Slovenec, tudi skladatelj,<br />
pionir v raziskovanju osebnih in<br />
drugih imen na Tržaškem in na slovenski<br />
zahodni meji. Sodelovati sva<br />
začela po izidu mojega Leksikona imen<br />
leta 1988, ko je o njem v reviji Mladika<br />
napisal pohvalno mnenje z naslovom<br />
Odprto pismo Janezu Kebru. Še<br />
pred objavo je prišel k meni v službo<br />
in mi dal rokopis tega pisma. Takrat<br />
je v Mladiki že obravnaval svetniška<br />
imena, ki so kasneje izšla v knjigi Svetniki<br />
v slovenskem imenoslovju (1993).<br />
Vanjo je na koncu dodal tudi mnenja<br />
imenoslovcev Franca Jakopina, Janeza<br />
Kebra in Dušana Čopa o njej. Od imena<br />
Gertrudis naprej je Merkù začel citirati<br />
tudi moj Leksikon imen. V tem delu<br />
ter v delih Priimki na zahodni meji<br />
(1982) in 1300 primorskih priimkov<br />
(2004) je veliko razlag priimkov s tega<br />
področja. V dvojnem trinajstem letniku<br />
Jezikoslovnih zapiskov iz leta 2007,<br />
posvečenem njegovi 80-letnici, sem<br />
mu posvetil članek z naslovom Pavle<br />
Slovarje priimkov<br />
imajo mnogi evropski<br />
in verjetno tudi drugi<br />
narodi. Ne poznam pa<br />
nobenega, v katerem bi<br />
bili priimki obravnavani<br />
s toliko različnih<br />
vidikov.<br />
je Pavel, a ni bil Savel, tudi ni Peter<br />
in Pavel ne Peter ali Pavel ne Pavliha.<br />
Po ustanovitvi Rodoslovnega društva<br />
Slovenije sem z več prispevki sodeloval<br />
tudi v njegovem biltenu Drevesa,<br />
v Ljubljani pa sem imel tudi društveno<br />
predavanje o raziskovanju izvora<br />
priimkov. Kot urednik Jezikoslovnih<br />
zapiskov, glasila Inštituta za slovenski<br />
jezik, prve čisto jezikoslovne<br />
znanstvene revije v Sloveniji, sem leta<br />
2002 združil slovenske imenoslovce<br />
v tematski številki te revije z naslovom<br />
Slovensko imenoslovje. V njej smo<br />
skupno opisali dotakratne raziskovalne<br />
dosežke slovenskega imenoslovja.<br />
Veliko let smo čakali na Leksikon<br />
priimkov, ki ste ga pripravili Vi.<br />
<strong>Koliko</strong> dela je bilo vloženega?<br />
Tega ni mogoče realno izmeriti. Delo<br />
se je v resnici začelo z mojim vstopom<br />
v službo na Inštitutu za slovenski jezik,<br />
nadaljevalo pa z vsemi mojimi razlagami<br />
imen in priimkov. Ob tem raziskovanju<br />
sem začel resneje razmišljati o<br />
novi knjigi. Z založbo Mohorjeva družba,<br />
pri kateri sem leta 1988 izdal prvi<br />
Leksikon imen, smo ugotovili, da bi bilo<br />
nekaj podobnega potrebno napisati<br />
tudi za priimke. Pridobili smo popolne<br />
statistične podatke za leto 1997 in naredil<br />
sem spisek priimkov, ki bi prišli<br />
v poštev za knjigo. Realne možnosti za<br />
izdelavo knjige o priimkih pa so se odprle<br />
šele po dokončanju mojega zadnjega<br />
samostojnega inštitutskega projekta<br />
– Slovarja slovenskih frazemov leta<br />
2011, ki sem ga pripravljal deset let.<br />
Nikoli nisem smel – in zaradi zaposlenosti<br />
z mnogimi drugimi raziskavami<br />
tudi dolgo nisem mogel – preveč<br />
razmišljati, da imam pred seboj še neskončno<br />
veliko dela. Vsekakor je bilo<br />
treba veliko vztrajnosti in trdne volje<br />
za dokončanje tako velikega projekta.<br />
Ali imajo tudi druge nacije<br />
podobne slovarje priimkov?<br />
Slovarje priimkov imajo mnogi evropski<br />
in verjetno tudi drugi narodi. Ne<br />
poznam pa nobenega, v katerem bi bili<br />
priimki obravnavani s toliko različnih<br />
vidikov. Podobno bi lahko rekel tudi za<br />
Leksikon imen.<br />
Kakšen je odmev na knjigo?<br />
Obstajajo kritike, pripombe,<br />
dopolnitve za posamezna gesla?<br />
Odmevi na Leksikon priimkov so ugodni,<br />
a morda nekoliko zadržani in v<br />
skladu okoliščinami, ki smo jih doživljali<br />
ob kovidu in v supervolilnem letu.<br />
Tudi različni mediji so mu vse leto izkazovali<br />
zgledno zanimanje. Pravzaprav<br />
sem lahko zelo zadovoljen, celo srečen,<br />
da nam je z Mohorjevo v dveh letih<br />
kljub kovidu uspelo tehnično pripraviti<br />
za tisk tako obsežno knjigo. Življenje<br />
nas uči, da lahko pri velikih projektih<br />
marsikoga tudi prehiti čas. Posamezniki<br />
so se že oglasili s pohvalami, tudi s<br />
kako pripombo ali dopolnilom, verjetno<br />
pa bom največ stvari ugotovil sam,<br />
ko bom prebiral posamezna gesla. Za<br />
vse priimke namreč nisem imel enako<br />
časa za raziskavo, če sem hotel končati<br />
knjigo v še sprejemljivem roku.<br />
Ali slovenska država dovolj skrbi<br />
za jezikovno dediščino?<br />
Kje bi se dalo kaj izboljšati?<br />
Financiranje znanosti nasploh, tudi<br />
tiste, ki se ukvarja s slovenskim jezikom,<br />
ni bilo nikoli zadostno. V času<br />
mojega službovanja na Inštitutu za slovenski<br />
jezik je bilo kar nekaj obdobij, ko<br />
smo se raziskovalci bali za svoje službe.<br />
Obstoj slovenskega jezika je tesno povezan<br />
z obstojem slovenskega naroda.<br />
Njegovo stalno raziskovanje bi moralo<br />
biti finančno stabilno urejeno. Za ohranitev<br />
slovenskega jezika pa bi moral<br />
vsak posameznik, a tudi družba kot<br />
celota, storiti veliko več kot (do)zdaj.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 AKTUALNO<br />
Oče se je zavedal, da je bila koalicija<br />
z Drnovškom ključna napaka<br />
33<br />
LUKA SVETINA<br />
Gorazd Pučnik je sin očeta slovenske države,<br />
Jožeta Pučnika, ki je od Boruta Pahorja v imenu očeta prevzel<br />
najvišje državno odlikovanje za izredne zasluge. Isto odlikovanje<br />
je Pučnikov sin leta 2006, ko mu ga je želel izročiti pokojni<br />
Janez Drnovšek, zavrnil, ker čas takrat ni bil pravi.<br />
V<br />
video oddaji Vroča tema je<br />
spregovoril je tudi o bližajoči<br />
se obletnici plebiscita in njegove<br />
razglasitve, dotaknil pa<br />
se je tudi odnosa med Janezom Janšo<br />
in Jožetom Pučnikom ter vprašanja, kaj<br />
stranka SDS, katere predsednik je bil<br />
Pučnik, predstavlja danes.<br />
POSKUS Z DRNOVŠKOM<br />
»Čas pred 16 leti ni bil pravi«, pravi Gorazd<br />
Pučnik, ko je bil vprašan, zakaj ni<br />
odlikovanja prevzel že od Janeza Drnovška<br />
leta 2006. »Moj oče je komaj<br />
umrl, strnjeno povedano, prej je bilo 20<br />
let časa, da bi mu to priznanje podelili,<br />
oče ga ne bi sprejel, mislim pa, da se je v<br />
desetletnem obdobju predsednik Pahor<br />
izkazal, imel je zgleden odnos do osamosvojitve<br />
in koalicije DEMOS,« pravi<br />
Pučnik, ki se Drnovška spominja kot<br />
človeka s podobnim mnenjem. Z njegovim<br />
očetom je sodeloval v vladi, a se<br />
ta poskus ni posrečil. Predhodno so Drnovšku<br />
sicer povedali, naj Pučniku ne<br />
podeli priznanja, a niso bili upoštevani.<br />
Odlikovanje pokojnemu Jožetu<br />
Pučniku sicer ni edino, ki ga je zdaj že<br />
bivši predsednik republike izročil v<br />
zadnjih dneh. Državna odlikovanja je<br />
namreč vrnil šestim slovenskim osamosvojiteljem,<br />
med katerimi so tudi<br />
Janez Janša, Igor Bavčar in Jelko Kacin.<br />
Gorazd Pučnik meni, da je Pahor<br />
želel s svojo potezo na koncu drugega<br />
mandata popraviti nekatere zgodovinske<br />
krivice. Predsednik Pahor je že<br />
na predstavitvi knjige Rosvite Pesek<br />
o Jožetu Pučniku namignil, da bi rad<br />
pokojnemu očetu slovenske države<br />
posthumno podelil priznanje.<br />
»Kar pa se tiče šestih osamosvojiteljev,<br />
mislim, da je v demokraciji do-<br />
Tržačan Gorazd Pučnik (58) je bil rojen v prvem zakonu Jožeta Pučnika, v času med očetovim prvim<br />
in drugim obdobjem v zaporu. Odrasel je v Trstu in se ukvarjal z atletiko, zelo uspešno je nastopal<br />
v deseteroboju. Danes je ravnatelj dijaškega doma Srečka Kosovela v Trstu. Je oče šestih otrok in<br />
sodeluje z številnimi zamejskimi organizacijami, ki jih svetovnonazorsko prištevamo k levici, pa<br />
tudi s tistimi, ki zagovarjajo krščanska načela. Sam vztraja na prepričanju, da med levico in desnico<br />
ni ostre meje. Gorazd Pučnik je živahna osebnost, po pričevanju znancev zelo podoben očetu, saj<br />
ne pristaja na nobeno ideologijo, temveč ga zanima izključno vsebina. Tudi zato je ves čas trn v peti<br />
osrednjim slovenskim medijem.<br />
Jaka Krenker/DOMOVINA<br />
Gost oddaje Vroča tema je bil Gorazd Pučnik, sin Jožeta Pučnika.
AKTUALNO<br />
34<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
lustracije, za kar se na desnici danes<br />
krivi Lojzeta Peterleta. Pučnik se spominja<br />
naivnih političnih začetnikov,<br />
zato je to, da so uspeli izboriti samostojno<br />
državo, po njegovem mnenju čudež:<br />
»Ko pride danes v parlament nov<br />
obraz, se pogosto izkaže za začetnika<br />
z naivnimi napakami. To se dogaja<br />
še danes. Namesto da bi bil tak obraz<br />
najprej v opoziciji in nato na poziciji,<br />
se dogaja ravno obratno.«<br />
Ko pride danes v parlament nov obraz,<br />
se pogosto izkaže za začetnika z<br />
naivnimi napakami. To se dogaja še danes.<br />
Namesto da bi bil tak obraz najprej<br />
v opoziciji in nato na poziciji, se dogaja<br />
ravno obratno.<br />
Pokojni Pučnik se je po letu 1993,<br />
ko je vodstvo stranke SDS prepustil<br />
Janezu Janši, umaknil v ozadje. Zlobni<br />
jeziki trdijo, da ga je Janša z vrha stranke<br />
izrinil, a Gorazd Pučnik vztraja, da<br />
to ni res. »Oče je bil srčni bolnik, kot je<br />
marsikdo rekel, »je bil na meji«, spal je<br />
pokonci, imel je štiri obvode in samo<br />
eden je še deloval. Želel si je tudi nekaj<br />
let živeti v miru, tudi »čistokrvni« politik<br />
ni bil, zato je vodenje stranke rade<br />
volje prepustil Janši,« se njegov sin<br />
spominja začetka 90. let. Njegov oče pa<br />
si je naivno predstavljal, da bo država<br />
hitro zrasla v demokratično družbo,<br />
kar se ni zgodilo.<br />
Jernej Prelac/DOMOVINA<br />
ČASTEN UMIK<br />
Pučnik sicer meni, da pomladniki po<br />
vojni oblasti niso prevzeli politično,<br />
ampak le formalno. Stare strukture<br />
so ohranile kapital, medije in druge<br />
strukture oblasti – tako je še danes.<br />
»Lustracija pomeni, da ob čiščenju izvajaš<br />
krivice. Pučnik je bil proti lustraciji,<br />
ker bi izvajal krivice, ki jih je tudi<br />
on doživel. Toda zato ostajajo povezave,<br />
ki so ekonomske, ki pomagajo nekomu<br />
ohranjati oblast,« pravi Gorazd<br />
Pučnik. Na vprašanje, ali je Slovenska<br />
demokratska stranka danes še stranka,<br />
kot si jo je predstavljal Pučnik, pa<br />
je sogovornik povedal, da je Pučnikova<br />
stranka po koaliciji z Drnovškom<br />
v Državnem zboru imela le še štiri<br />
poslance. Politika pomeni garanje, oče<br />
voljeno, da nekdo misli, da samostojna<br />
Slovenija ni njegova izbira. Nesprejemljivo<br />
pa je, da v novi državi podeliš<br />
priznanje tudi nekomu, ki je bil proti<br />
državi. Gre za odnos, zato je razumljivo,<br />
da je šesterica to priznanje protestno<br />
vrnila,« pravi Pučnik, ki dodaja,<br />
da njegovega očeta med nagrajenci<br />
ni bilo, ker ni imel formalne politične<br />
funkcije. Bil je namreč zgolj predsednik<br />
koalicije DEMOS.<br />
KUČANOVA PROMOCIJA<br />
Pučnik se je spomnil tudi poraza svojega<br />
očeta na volitvah za mesto predsednika<br />
predsedstva leta 1990, ko je<br />
Jožeta Pučnika premagal Milan Kučan.<br />
»Oče se je bolj zavzemal za DEMOS, za<br />
samostojno državo, za to je izkoristil<br />
kampanjo, Kučan pa je promoviral<br />
samega sebe. Pučnik je bil sicer pred<br />
volitvami nepoznan, tekmo je začel<br />
s sedmimi odstotki podpore, znan je<br />
postal šele kasneje,« se spominja Gorazd<br />
Pučnik. Po njegovem mnenju je<br />
eden ključnih problemov v Sloveniji,<br />
da po osamosvojitveni vojni ni bilo
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
35<br />
pa boja ni več zmogel. Gorazd Pučnik<br />
je priznal tudi, da je bil Janša ves čas<br />
proti vstopu v prvo Drnovškovo vlado.<br />
Ko je njegov oče uvidel napako, se je<br />
Janši tudi umaknil.<br />
KULT OSEBNOSTI<br />
Marsikdo Janezu Janši očita, da je v 30<br />
letih v stranki zgradil kult osebnosti,<br />
Pučnik pa kultov ni prenesel. »Vprašanje<br />
je, ali je SDS imel čas, da bi se razvil<br />
v normalno stranko in da bi se lahko<br />
to spreminjalo. Vsi voditelji te stranke<br />
imajo skupno točko, da so bili v zaporu.<br />
Je to normalno? Janez Janša je ostal<br />
na politični sceni zato, ker je sprejel<br />
zapor. Lahko bi se izognil zaporu, a bi<br />
bil politično mrtev. Samo zato, ker je<br />
šel v zapor in ni izkoristil vseh pravnih<br />
sredstev, da bi ostal na prostosti,<br />
je politično preživel, ko je v zaporu počakal,<br />
da je sodba padla na Ustavnem<br />
sodišču,« meni Gorazd Pučnik, ki opozarja,<br />
da bi moral imeti vodja opozicije<br />
v demokratični državi pravico do pravične<br />
obtožbe in sojenja. »Janša bi bil<br />
prvi, ki bi bil vesel, če bi se še nekdo<br />
pojavil. Ta stranka je preživela po čudežu,«<br />
je dodal.<br />
Moj oče je komaj umrl,<br />
strnjeno povedano,<br />
20 let je bilo prej časa,<br />
da bi mu to priznanje<br />
podelili, oče tega ne bi<br />
sprejel, mislim pa, da se<br />
je v desetletnem obdobju<br />
predsednik Pahor<br />
izkazal, imel je zgleden<br />
odnos do osamosvojitve<br />
in koalicije DEMOS.<br />
Vprašanje je, ali je SDS imel čas, da<br />
bi se razvil v normalno stranko in da bi<br />
se lahko to spreminjalo. Vsi voditelji te<br />
stranke imajo skupno točko, da so bili v<br />
zaporu. Je to normalno?<br />
Na vprašanje, ali bi bil primeren za<br />
naslednika Janše na čelu stranke, Gorazd<br />
Pučnik meni, da ja: »Stranka je<br />
ekipni šport. Želimo pa imeti voditelja,<br />
ki bo imel idejo, kako voditi stranko.<br />
Najhuje je, da lahko v drugih strankah<br />
vidimo, kako jih vodijo ljudje, ki nimajo<br />
nobene kilometrine.« V Sloveniji si nekateri<br />
predstavljajo, da je politika tako<br />
preprosta, da lahko vsak, ki vanjo vstopi,<br />
čez noč postale voditelj države.<br />
Gorazd Pučnik si je na koncu intervjuja<br />
še zaželel, da bi Slovenke in<br />
Slovenci ohranjali spomin na njegovega<br />
očeta kot optimističnega politika,<br />
ki je verjel, da se da stvari premakniti,<br />
in ni nikoli odnehal. Bil je politični<br />
zapornik z idejami in čeprav ni nikoli<br />
postal predsednik, je pametno in premišljeno<br />
prenesel svoje ideje na novo<br />
generacijo politikov.<br />
<br />
Jaka Krenker/DOMOVINA<br />
OGLEJTE SI
INTERVJU<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
36<br />
VINKO GORENAK, UPOKOJENI POLITIK<br />
To, kar danes počnejo policistom,<br />
je nekorektno<br />
Bobnarjeva je odšla z dvignjeno glavo, ampak je precej naivna, ker se je v to zgodbo<br />
sploh spustila. – Nikoli nisem spraševal, kakšnega političnega prepričanja so<br />
varnostniki, lahko pa rečem, da so odlično opravili svoje naloge. – Ti fantje so se<br />
leta 1991 urili v ZDA in vse te svoje naloge so opravili odlično, kdo je zdaj neki sončni<br />
kralj Golob, da njega ne bi mogli varovati. – Pred dnevi pa sem videl anketo Mediane,<br />
po kateri 56 % Slovencev podpira zakon o dohodnini, ki bo vsem zmanjšal plače,<br />
pokojnine in druge prihodke, ob tem mi zmanjka besed.<br />
PETER MERŠE<br />
Dr. Vinko Gorenak (67) iz Boharine<br />
pri Zrečah je nekdanji minister za<br />
notranje zadeve. Več mandatov<br />
je bil poslanec Državnega zbora<br />
na listi Slovenske demokratske<br />
stranke, v tretji Janševi vladi pa je<br />
opravljal vlogo državnega sekretarja<br />
za koordinacijo med kabinetom<br />
predsednika vlade in parlamentom.<br />
Pred vstopom v politiko je dolga<br />
leta delal na policiji.<br />
Matej Družnik/DELO
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
INTERVJU<br />
37<br />
Ravno v času, ko se je Državni<br />
zbor seznanjal z odstopom<br />
notranje ministrice Tatjane<br />
Bobnar, pomladni pol pa opravljal<br />
refleksijo supervolilnega leta,<br />
smo se pogovarjali z dr. Vinkom Gorenakom,<br />
nekdanjim ministrom za<br />
notranje zadeve in poslancem, človekom<br />
z dolgoletnimi izkušnjami na področju<br />
policije. Pogledali smo različne<br />
vidike odstopa notranje ministrice,<br />
pritiskov na policijo in sprememb na<br />
področju varovanja najvišjih posameznikov<br />
v državi.<br />
Natanko pred mesecem dni se je<br />
vladna koalicija postrojila za ministrico<br />
Bobnarjevo in jo soglasno<br />
podprla ob interpelaciji SDS,<br />
danes pa ministrica odstopa, ne<br />
uživa več zaupanja premierja, koalicija<br />
pa je bolj ali manj tiho. Kako<br />
si razlagate to spremembo vetra v<br />
koaliciji v odnosu do Bobnarjeve v<br />
enem samem mesecu?<br />
V Sloveniji smo imeli že okrog 50 interpelacij,<br />
od tega so bile tri uspešne.<br />
Interpelacija je sicer akt opozicije, s katerim<br />
skuša zrušiti kakšnega ministra,<br />
ampak če glasovi niso v naprej zmenjeni,<br />
je težko uspešna in tudi tukaj je bilo<br />
to pričakovano. Tako je interpelacija<br />
bolj akt resnega opomina, ki ga opozicija<br />
izreče nekemu ministru.<br />
Po tem pa se je zgodilo, kar se je<br />
zgodilo. Bobnarjeva je odšla z dvignjeno<br />
glavo, ampak precej naivna, ker se je<br />
v to zgodbo sploh spustila.<br />
Kako pa tak hiter prehod od<br />
zaupanja do nezaupanja vpliva na<br />
kredibilnost vlade? Kako problematično<br />
je to?<br />
Pred mesecem dni jo je Golob hvalil, da<br />
je najboljša ministrica na svetu, zdaj<br />
pa, ko so nekatere stvari prišle na dan,<br />
je potreben njen odhod. Seveda je to<br />
problematično za vlado.<br />
To kaže na stanje v stranki Gibanje<br />
Svoboda. Takšne stvari se ne morejo<br />
zgoditi v strankah s politično tradicijo,<br />
kot so SDS, NSi pa tudi SD. To so stranke<br />
s koreninami in sistemom ter imajo<br />
pokritje na terenu. V teh strankah se ne<br />
dogaja, da pridejo v parlament ljudje,<br />
ki se med seboj ne poznajo. Vedo, kako<br />
bodo delovali naprej.<br />
Golobova stranka pa je<br />
– kot prej Cerarjeva, pa<br />
Šarčeva in Jankovićeva<br />
– podobna skupini<br />
izletnikov, ki se dobijo<br />
na ljubljanski železniški<br />
postaji in se odpravijo na<br />
izlet na Dunaj.<br />
Golobova stranka pa je – kot prej<br />
Cerarjeva, pa Šarčeva in Jankovićeva<br />
– podobna skupini izletnikov, ki se<br />
dobijo na ljubljanski železniški postaji<br />
in se odpravijo na izlet na Dunaj. Ker<br />
nihče nikogar ne pozna, je normalno,<br />
da pride do konfliktov. So pač ljudje, ki<br />
so se nabrali na kup, da pridejo do nekega<br />
cilja. Ta skupina pa ima različne<br />
želje in mnenja in jasno je, da bo prišlo<br />
do konflikta.<br />
Kaj pa na desni strani. Mesec dni<br />
nazaj so vlagali interpelacijo,<br />
danes pa se zdi, kot bi si želeli, da<br />
Bobnarjeva na položaju ostane.<br />
Kako pa vidite zadrego opozicije<br />
glede tega?<br />
Žan Mahnič je denimo rekel, da je škoda,<br />
da je ministrica odstopila. Ampak<br />
to ni bilo mišljeno v smislu: »Ostani, ne<br />
odhajaj.« Mislim, da je samo želel povedati,<br />
da bi bilo bolje, če bi še naprej<br />
razgaljala ozadje Gibanja Svoboda.<br />
Med razlogi za odstop se je omenjalo<br />
od pritiskov na policijo do<br />
vplivnih posameznikov, konkretno<br />
Damirja Črnčeca in Miloša<br />
Njegoslava Milovića. Premier je<br />
kot razlog za odhod ministrice,<br />
s katero naj bi sicer dobro delal,<br />
navedel, da se nista ujela glede varovanja<br />
predsednika vlade. Kaj je<br />
po vašem mnenju resnični razlog<br />
za njen odhod?<br />
Bobnarjeva je v politiko vstopila precej<br />
naivno. Mislila je, da bo lahko uresničevala<br />
svoja načela, pa temu ni bilo tako.<br />
Sam že od leta 1992 spremljam zadeve<br />
v povezavi z varovanjem varovanih<br />
oseb. Vedno se pojavijo neki posamezniki,<br />
bivši policisti, užaljenci, ki niso<br />
dosegli svojih ambicij in so bili iz policije<br />
odstranjeni. Potem pa najdejo stik z<br />
vladajočimi in hočejo vplivati na situacijo.<br />
Tak je tudi primer Milović. <strong>Koliko</strong>r<br />
je znano, je bil suspendiran, odpuščen<br />
iz specialne enote in zdaj se želi prek g.<br />
Goloba maščevati Martinu Jazbecu.<br />
Glede varovanja varovanih oseb je<br />
pa tako. Med leti 1991 in 1993 je bil nek<br />
minister, ki je ves čas zahteval menjavo<br />
varnostnikov. Bil je prepričan, da varnostniki<br />
izblebetajo vse, kar se pogovarja<br />
po telefonu v službenem avtomobilu<br />
in stvari potem pridejo v javnost.<br />
Pa ni šlo za varnostnike, ampak so ministra<br />
nadzorovale tuje obveščevalne<br />
službe, od koder so prihajale informacije.<br />
In minister bi moral to vedeti.<br />
Ko si varovana oseba, imaš dodeljeno<br />
neko skupino varnostnikov, ki te<br />
spremljajo. Tudi sam sem se kot minister<br />
leta 2012 znašel v tej vlogi. Nikoli<br />
nisem spraševal, kakšnega političnega<br />
prepričanja so varnostniki. Lahko pa<br />
rečem, da so odlično opravili svoje naloge.<br />
To so bili profesionalci.<br />
Policija je tista, ki določi, kdo bo<br />
koga varoval. Ko sem bil notranji minister,<br />
je Karl Erjavec kot obrambni minister<br />
poslal seznam ljudi, kdo naj ga<br />
varuje. Ampak to ne gre tako in takrat<br />
nisem dovolil, da bi Erjavec izbiral svoje<br />
varnostnike, ampak je dobil tiste, ki<br />
jih je določila policija.<br />
Izjave, ki jih poslušamo te dni, denimo<br />
od gospoda Šarca, so pa žalitev policije,<br />
ko pravi, da so ga naokoli vozili varnostniki,<br />
ki niso vedeli, kje je Državni<br />
zbor. To ni nič drugega kot prilizovanje<br />
predsedniku vlade. To je nepošteno do<br />
policistov, ki opravljajo to delo.<br />
Golob si zdaj sestavlja svojo varnostno<br />
skupino, kar je precedens<br />
v slovenski zgodovini. Še noben<br />
poskus do zdaj ni uspel. V čem<br />
vidite razlog za Golobov poskus<br />
na tem področju?<br />
Predsednica parlamenta Klakočarjeva<br />
je rekla, da so v javnost prišli posnetki<br />
sinov predsednika vlade ter da mora<br />
premier zaupati ljudem, ki ga varujejo.<br />
To so navadne floskule. Upam si dati<br />
roko v ogenj, da noben varnostnik ni
INTERVJU<br />
38<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
slikal sina predsednika vlade in poslal<br />
teh slik v javnost. To so profesionalci.<br />
Leta 1998, ko smo pripravljali zakon<br />
o policiji, se je pojavilo vprašanje,<br />
ali predsednik vlade in predsednik<br />
države potrebujeta svoje varovanje.<br />
Čeprav smo v policiji vztrajali, da ne,<br />
smo vseeno morali spisati 80. člen,<br />
ki določa, da policija lahko delegira<br />
policiste drugim državnim organom.<br />
Ampak, kolikor mi je znano, je bil tak<br />
primer samo vodja varovanja pri Kučanu,<br />
Peter Šefman. Nikoli pa se ni<br />
premeščalo policistov ali kogarkoli<br />
drugega na način, kot to zdaj zahteva<br />
Golob. Tudi Drnovšek ni imel tako<br />
urejenega varovanja.<br />
Še na nekaj bi opozoril. Golob je v<br />
Državnem zboru rekel, da so uredbo<br />
o njegovem varovanju pripravili na<br />
notranjem ministrstvu, kar je groba<br />
laž. Notranja ministrica je namreč na<br />
poslansko vprašanje Dejana Kaloha<br />
pred nekaj dnevi odgovorila, da niti<br />
notranje ministrstvo niti policija nista<br />
sodelovala pri pripravi uredbe o varovanju<br />
predsednika vlade. Spisali so jo<br />
pri Golobu. On pa zdaj laže, da so jo na<br />
notranjem ministrstvu.<br />
Kaj pridobi Golob s tem, da bi bila<br />
njegova varnostna služba ločena<br />
od policije?<br />
Mislim, da ne pridobi nič. Verjetno je<br />
nasedel Miloviću. Ni pa prvi, raznih<br />
Milovićev je bilo v zgodovini že veliko.<br />
Ta policija, o kateri je govora, je dvakrat<br />
varovala papeža Janeza Pavla II. Pa<br />
Billa Clintona, Georgea Busha, Vladimirja<br />
Putina, kraljico Elizabeto II. In<br />
še stotine predsednikov vlad in drugih<br />
državnikov ter ne vem koga še vse.<br />
Ti fantje so se leta 1991 urili v ZDA in<br />
vse te svoje naloge so opravili odlično.<br />
Kdo je zdaj nek sončni kralj Golob, da<br />
njega ne bi mogli varovati. To je neumnost.<br />
Pa nočem toliko obsojati s tem<br />
Goloba kot tiste, ki mu prišepetujejo.<br />
Tudi Erjavec je imel take prišepetovalce<br />
leta 2012. Varujejo te tisti, ki jih za<br />
to določi policija.<br />
Predsednik SDS Janez Janša je<br />
pred dnevi tvitnil, da je Tatjana<br />
Bobnar z odstopom zaščitila<br />
Kosov klan. Kako razumete to<br />
izjavo? Kakšno vlogo ima Kosov<br />
klan v slovenski politiki in kako<br />
ga je Bobnarjeva s svojim<br />
odstopom zaščitila?<br />
Te izjave nisem najbolje razumel. Znano<br />
pa je, da je Slavko Koroš sodelavec<br />
Draga Kosa. Koroš je avtor poročila<br />
o tem, kako je policija ravnala v času<br />
demonstracij leta 2021. In tam govori<br />
o tem, kako mu je nerodno, da je policist<br />
in kaj je policija takrat delala, da je<br />
zaplinjala Ljubljano, kaznovala bralce<br />
ustave, pa fanta, ki je jedel burek in<br />
tako dalje. Vse to, kar je Koroš zapisal<br />
v poročilo, je Bobnarjeva v začetku leta<br />
povedala na preiskovalni komisiji v Državnem<br />
zboru. Koroš je spisal poročilo,<br />
ki je všečno Tatjani Bobnar, nima pa<br />
nobene osnove v realnosti.<br />
Če pogledamo konkretno. Nihče ni<br />
bil kaznovan za branje ustave, pač pa<br />
so bili kaznovani zato, ker so nezakonito<br />
preplezali varovalno ograjo pred<br />
Državnim zborom. Tudi človek ni bil<br />
kaznovan, ker je jedel burek, ampak<br />
zato, ker si ni želel nadeti maske. Da ne<br />
govorim o rogljičku v Kranju, kjer sploh<br />
ni posredovala policija, ampak zdravstveni<br />
inšpektor. Tudi tam pa je šlo za<br />
to, da si nekdo ni želel nadeti maske.<br />
Vedno se pojavijo neki<br />
posamezniki, bivši<br />
policisti, užaljenci,<br />
ki niso dosegli svoji<br />
ambicij in so bili iz<br />
policije odstranjeni.<br />
Potem pa najdejo stik<br />
z vladajočimi in hočejo<br />
vplivati na situacijo.<br />
Na kakšen način je potem<br />
Bobnarjeva ta klan zaščitila?<br />
To bomo pa šele videli, ko bo jasno,<br />
kdo bo novi notranji minister in direktor<br />
policije. Ne vem, če ima Janša prav<br />
glede tega.<br />
Bi pa opozoril še na eno zadevo.<br />
V. d. ministrice za notranje zadeve je<br />
zdaj postala Sanja Ajanović Hovnik, ki<br />
o policiji ne ve nič. Policista je videla na<br />
cesti, morda jo je kdaj kakšen ustavil. V<br />
vladi pa je tudi Aleksander Jevšek, ki je<br />
v policiji preživel več kot 30 let.<br />
To, da Golob ministrstva ni zaupal<br />
njemu, pa četudi samo za deset dni, je<br />
klofuta za Socialne demokrate. Da ob<br />
takem strokovnjaku v vladi resor dodeliš<br />
nekomu, ki je policijo videl na cesti,<br />
je neverjetno.<br />
Skupaj s Tatjano Bobnar je iz GS<br />
izstopila tudi nekdanja podpredsednica<br />
in nesojena kandidatka<br />
za predsednico republike, Marta<br />
Kos. Kaj ta izstop pomeni za Gibanje<br />
Svoboda in vlado? Kakšno težo<br />
dajete temu odhodu?<br />
Gospa Kos ni neka diplomatka, za katero<br />
ne bi vedeli, kam sodi. Gre za sestro<br />
Draga Kosa, ki ima v policiji zelo močne<br />
povezave. Grdo rečeno je g. Koroš sluga<br />
g. Kosa. Zato tudi takšna poročila, kot<br />
so. Vse to pa bo lažje ocenjevati, ko bo<br />
jasno, kdo bo novi notranji minister.<br />
Kaj je Bobnarjeva sploh dosegla<br />
s svojim odstopom? Bi v danih<br />
razmerah sploh lahko nadaljevala<br />
svoje delo?<br />
Golob bi jo prej ali slej odstavil. Z<br />
odstopom je dosegla neko moralno<br />
podporo javnosti. Priljubljenost ji je<br />
poskočila. Svojevrstno vlogo pa je<br />
odigrala tudi Nataša Pirc Musar, ki je<br />
Bobnarjevo pred časom vprašala, če<br />
bi bila njena svetovalka za nacionalno<br />
varnost, zdaj pa ji je rekla, ne hvala. To<br />
več pove o Pirc Musarjevi in njeni zlizanosti<br />
z levo opcijo kot o Bobnarjevi,<br />
ki, mimogrede, je strokovno sposobna.<br />
To vem, ker jo poznam še iz časa<br />
svojega mandata. Pirc Musarjeva bo<br />
očitno, sploh če pogledamo zgodbo<br />
okoli vrnjenih odlikovanj, Slovenijo<br />
potegnila skrajno levo.<br />
Kako pa si razlagate podporo Bobnarjevi<br />
tako s strani opozicije kot<br />
s strani civilne družbe, društva<br />
pisateljev, ki je organiziralo recital<br />
v podporo Bobnarjevi. Ne gre<br />
za neko nenavadno poenotenje?<br />
To je nenavadno, je pa verjetno precej<br />
navidezno. Ste v Ljubljani videli<br />
kakšne kolesarje? Ni jih. Tudi Kova-
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
INTERVJU<br />
39<br />
čeve in Jarčeve ne vidim protestirati,<br />
tiho sta oba policijska sindikata. To<br />
kaže na hudo zlizanost policijskih<br />
sindikatov in nevladnih organizacij z<br />
levo politično opcijo.<br />
Kako si razlagate razliko med<br />
političnimi usmeritvami in političnim<br />
pritiskom na policijo?<br />
Spet gre za izjavo Klakočar Zupančičeve,<br />
ki je na mestu predsednice državnega<br />
zbora po moji zaslugi. Se iskreno<br />
opravičujem za to. (smeh)<br />
Leta 2021, ko je bila še sodnica, je<br />
objavila na Facebooku nek zapis, v katerem<br />
je vpila dol z janšizmom, da je Janša<br />
diktator in ne vem še kaj vse. En njen<br />
Facebook prijatelj mi je poslal ta zapis in<br />
jaz sem ga objavil na svoji spletni strani<br />
ter obvestil predsednika Vrhovnega<br />
sodišča in predsednika Sodnega sveta.<br />
Vprašal sem ju, kako je mogoče, da neodvisna<br />
sodnica piše vse to.<br />
Tako predsednik Vrhovnega sodišča<br />
kot celoten Sodni svet soglasno so<br />
se postavili na mojo stran in gospa Klakočarjeva<br />
je spoznala, da nima več kaj<br />
iskati v pravosodju in je šla v politiko.<br />
Nikoli ne bi bila na mestu, kjer je, če ne<br />
bi objavil tega njenega prispevka. Tukaj<br />
se vidi pomen novinarskega dela.<br />
Klakočarjeva se je zelo nerodno izrazila.<br />
Notranji minister po zakonu lahko<br />
daje navodila in usmeritve policiji. Sam<br />
sem leta 2012 zapisal navodilo, naj policija<br />
uporabi najmilejše možne ukrepe<br />
zoper demonstrante. Ona pa to relativizira<br />
na način, ki ni sprejemljiv.<br />
Robert Golob je naročil poročilo o<br />
pritiskih politike na policijo. Boštjan<br />
Lindav je podal zelo konkretne<br />
opies pritiskov, kljub temu<br />
pa je Robert Golob v parlamentu<br />
zagotavljal, da do teh pritiskov ni<br />
prišlo. Kako vi razumete zapise v<br />
poročilu Lindava, denimo zahteve<br />
po menjavi direktorjev policije, ali<br />
gre za nekaj ekscesnega?<br />
Treba je ločiti, kaj je pritisk na delo policije<br />
in kaj ne. Verjamem, da Golob ni klical<br />
na policijo in naročal, koga naj zaprejo in<br />
koga ne. Pritisk na delo policije je lahko<br />
različen. Predsednik vlade in finančni<br />
minister lahko policiji tudi omejita finance<br />
in s tem omejita njeno delo. Je to<br />
pritisk? Ne vem. Ima pa posledice.<br />
To, da nekdo reče, da je treba onega<br />
človeka z mojega konca, konkretno:<br />
gre za Evgena Govekarja, zamenjati,<br />
ali pa da je bilo ministrici ponujeno,<br />
da če odpusti gospoda Jazbeca, šefa<br />
policijskih specialnosti, potem bo ohranila<br />
zaupanje gospoda Goloba, to pa<br />
je pritisk na policijo. Zakaj pa bi ju morali<br />
zamenjati?<br />
Gospod Jazbec ni sodeloval pri varovanju<br />
demonstracij, niti ni bil imenovan<br />
v času Janševe vlade. Razlog za<br />
zahtevo po njegovi zamenjavi je, da je<br />
nekoč odpustil gospoda Milovića. Pa da<br />
ne bom samo jaz referenca za to. Pred<br />
dnevi je gospod Rajko Pirnat v oddaji<br />
24ur zvečer jasno povedal, da so to grobi<br />
politični pritiski na policijo.<br />
V javnost je prišlo tudi poročilo<br />
o delovanju policije med protesti<br />
leta 2021, ki je diametralno nasprotno<br />
tistemu, ki ga je policija že<br />
naredila takoj po protestih. Kako<br />
si razlagate te razlike v ocenah<br />
policijskega dela, kar bi moralo<br />
biti nekako objektivno ocenljivo.<br />
Že pred časom sem se vprašal, če imamo<br />
pri nas levo in desno policijsko<br />
stroko. Glede na izkušnje v policiji in<br />
glede na to, da sem soavtor zakona o<br />
policiji, lahko zelo jasno povem, da je<br />
poročilo gospoda Koroša problematično.<br />
Koroš je samo potrdil besede Bobnarjeve.<br />
Ocenjujem, da je to naredil,<br />
da bi bil všeč ministrici. Hkrati pa ona<br />
zdaj odhaja, on pa ni bil imenovan za<br />
vodjo direktorata, ker tega ne želi g.<br />
Golob. Absurd.<br />
Je pa policija ravnala v nasprotju z<br />
vsemi kriteriji pri obravnavi rumenih<br />
jopičev. Takrat je bilo petnajst rumenih<br />
jopičev in nekaj tisoč njihovih nasprotnikov.<br />
Po policijski taktiki bi morali ti<br />
dve množici ločiti, ne pa da so ene odpeljali<br />
in kaznovali drugih pa ne.<br />
V času, ko naj bi bila »zaplinjena<br />
Ljubljana«, se je policijsko varovanje<br />
končalo z nič poškodovanimi<br />
protestniki in šestimi poškodovanimi<br />
policisti, pa se kljub temu<br />
ravnanje policistov smatra kot<br />
problematično. Kakšne posledice<br />
ima to za ravnanje policistov v<br />
prihodnje? Si bodo sploh še upali<br />
opravljati svoje delo, če jih potem<br />
lahko čaka kazenska premestitev<br />
ali izguba službe, ker so strokovno<br />
opravili svoje delo, ki ni všeč<br />
naslednji vladi?<br />
Govoril sem z enim od policistov, ki je<br />
bil takrat na terenu, ko naj bi se dogajalo<br />
t. i. zaplinjanje Ljubljane. Policijska<br />
taktika je tukaj jasna. Bom zelo konkreten.<br />
Na Prešernovem trgu se zbere<br />
množica ljudi. Na koncu Wolfove ulice,<br />
ki gre proti parlamentu, so postavljene<br />
ograje. Policija mora množico usmeriti<br />
stran od parlamenta. Taktično normalno<br />
je, da streljaš plinske naboje v Wolfovo<br />
ulico. Kritiki pravijo, da so streljali<br />
na območje, kjer ni bilo demonstracij.<br />
Seveda. Cilj je usmeriti množico stran<br />
od poti, ki gre proti parlamentu. Da obvaruješ<br />
parlament.<br />
To kar danes počnejo policistom,<br />
je nekorektno.<br />
SDS je v letošnjem letu v marsikaterem<br />
merilu izboljšala svoj<br />
rezultat, pa vendar izgubila čisto<br />
vse vzvode oblasti. Vlado, predsednika<br />
republike, v parlamentu je v<br />
veliki manjšini, župana nima niti<br />
v enem večjem mestu, celo na referendumih,<br />
ki se tičejo ljudi, kot<br />
je dolgotrajna oskrba, so pogrnili<br />
na celi črti. Janez Janša sicer ocenjuje,<br />
da je 40 % na referendumu<br />
OK. Kako ste vi videli supervolilno<br />
leto, ki je za nami?<br />
Mi živimo v nekem posebnem času.<br />
Švica je pred leti imela referendum,<br />
kjer so ljudi spraševali, ali naj se dvigne<br />
minimalna plača. In Švicarji so odločili,<br />
naj se ne dvigne, ker so se zavedali,<br />
da gospodarstvo tega ne bo preživelo in<br />
bodo propadala podjetja.<br />
Pred dnevi pa sem videl anketo<br />
Mediane, po kateri 56 % Slovencev<br />
podpira zakon o dohodnini, ki bo vsem<br />
zmanjšal plače, pokojnine in druge prihodke.<br />
Ob tem mi zmanjka besed. Ne<br />
znam si več racionalno razložiti, kako<br />
je to sploh mogoče.<br />
V takih razmerah nam preostane<br />
samo eno. Da se usedemo na breg Save<br />
in počakamo, da mimo priplavajo politična<br />
trupla. In ploskamo in smo tiho.<br />
To smo se že leta 2013 pogovarjali v<br />
poslanski skupini SDS, ko je bila debata,<br />
kako naprej, in to sem pred dnevi<br />
svetoval mladincem SDS.
INTERVJU<br />
40<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
V tem trenutku je dejansko<br />
smiselno zmanjšati dejavnost poslanske<br />
skupine, ker se nič ne prime.<br />
V takih razmerah ti zmanjka aktivnosti,<br />
ki bi jih lahko izvajal, in je bolje<br />
počakati na boljše čase.<br />
Anže Logar je na predsedniških<br />
volitvah izkazal precejšen<br />
potencial, da preseže neke<br />
omejitve pomladnega bloka, ki<br />
so se vzpostavile v letošnjem<br />
letu. Vsaj proti sebi mobilizira<br />
manj volivcev nasprotne strani.<br />
Kako bo po vašem mnenju<br />
unovčil ta politični potencial,<br />
ki ga je pridobil na predsedniških<br />
volitvah?<br />
Odgovor na to vprašanje bomo verjetno<br />
deloma videli čez leto in pol<br />
na evropskih, deloma pa leta 2026<br />
oz., kadarkoli že bodo naslednje<br />
parlamentarne volitve. Več kot to<br />
ne bi upal špekulirati.<br />
SDS dokaj zanesljivo prepriča<br />
20 do 25 % volivcev, kar ni slab<br />
rezultat. Hkrati pa pripravi dobrih<br />
50 % volivcev do tega, da izberejo<br />
karkoli, kar se prodaja kot<br />
alternativa Janši, s čimer je SDS<br />
obsojena na status vodje opozicije.<br />
Je SDS ta status vodje opozicije,<br />
ki občasno zaradi nesposobnosti<br />
levih strank, da sestavijo vlado,<br />
pomeni kratkotrajno vladanje, sicer<br />
pa abonma v opoziciji, dovolj?<br />
Se bo s tem zadovoljila ali vidite<br />
kakšne korake v smer, da bi lahko<br />
znova posegli po vzvodih oblasti?<br />
Trenutno nisem član nobenega organa<br />
stranke, tako da konkretno težko komentiram,<br />
kako bo SDS ravnala v bodoče.<br />
Sem samo penzionist Gorenak.<br />
Lahko pa povem svojo izkušnjo.<br />
Leta 2008, ko se je zgodila zadeva<br />
patria, sem bil zgrožen. Leta 2014 je<br />
bil Janša obsojen in je šel na Dob in<br />
takšnih trenutkov je bilo še precej, ko<br />
sem si rekel, da je dovolj, da je treba začeti<br />
z nečim novim. Pa je prišlo poročilo<br />
o premoženju predsednikov strank,<br />
v katerem Janković ni znal pojasniti<br />
dveh milijonov, Janša pa dvesto jurjev.<br />
Velikokrat sem bil obupan. Vedno,<br />
ampak res poudarjam, vedno, pa<br />
PROFIMEDIA<br />
sem bil kasneje vesel, da nisem obrnil<br />
hrbta Janši.<br />
Kako pa vidite napetosti med<br />
Novo Slovenijo in SDS v tem mandatu<br />
in napoved NSi, da v vlado<br />
pod vodstvom Janeza Janše ne<br />
bodo več šli? Pa tudi glede predsedniških<br />
mest v odborih, pa okrog<br />
referendumov in podobno.<br />
Upam, da ne bo Nova Slovenija zaradi<br />
par položajev, kot je denimo Hajdinjakovo<br />
mesto direktorja DARS-a, potegnila<br />
z Golobom. Res upam, da temu ne bo<br />
tako. SDS sicer vsi vedno izključujejo,<br />
Nove Slovenije ne nujno. Ampak mislim,<br />
da se morajo tudi oni zavedati, da<br />
jim sodelovanje z Golobom, morda celo<br />
morebiten vstop v vlado, ne bo prinesel<br />
točk. Tudi zadnje ankete kažejo, da so se<br />
dvignili za 0,2 %, kljub temu, da so rekli,<br />
da z Janšo ne gredo več v vlado.<br />
Imajo pa odlične kadre, tukaj jim ni<br />
kaj oporekati.<br />
Manj znano je, da sta s predsednikom<br />
Pahorjem vsa leta njegovega<br />
predsedovanja precej tesno<br />
sodelovala. Kakšen je bil ta vajin<br />
odnos? Kaj boste pogrešali, ko se<br />
bo poslovil?<br />
S Pahorjem imava specifičen odnos.<br />
Poznam ga en teden dlje kot<br />
Janšo. V tem trenutku ne smem<br />
in ne morem razkriti okoliščin,<br />
v katerih sva se spoznala. Morda<br />
bom to lahko razkril čez nekaj let.<br />
Spoznala sva se leta 1999. Pahor je<br />
zame predsednik države, ki je odigral<br />
svojo vlogo. Poglejte njegovo<br />
uravnoteženost, prizadevanje za<br />
spravo in še kaj.<br />
Od leta 1999 imava kontakte.<br />
Ob najinem prvem srečanju je bil on<br />
verjetno prepričan, da sem pripadnik<br />
SD. Potem je nastopila Bajukova<br />
vlada in tam sem bil državni sekretar<br />
na ministrstvu za notranje zadeve<br />
in takrat je videl, da jaz sodim<br />
na desno, in ne na njegovo stran.<br />
Nekega dne pridem v gostilno<br />
Šestica v Ljubljani in v kotu na<br />
drugem koncu gostilne zagledam<br />
Pahorja z neko skupino ljudi. Bilo<br />
mi je malo nerodno, kako bo reagiral.<br />
Odločil sem se, da grem enostavno<br />
k svoji mizi in se z njim ne<br />
ukvarjam. Ampak glejte njegovo<br />
veličino. On je vstal od mize svojih prijateljev<br />
in prišel do mene, mi dal roko<br />
in čestital, da sem postal državni sekretar.<br />
V neki vladi, ki ni bila njegova<br />
vlada. To je njegova veličina.<br />
Od takrat naprej imava neprestano<br />
odlično komunikacijo. Do te<br />
mere, da sem včasih moral paziti na<br />
svojo disciplino.<br />
Ko je bil Pahor predsednik vlade,<br />
sem sedel v prvi vrsti. Ko je odgovoril<br />
na poslanska vprašanja, ki so bila na<br />
dnevnem redu, pride do mene in mi<br />
reče: »Pridi z menoj v pisarno predsednika<br />
vlade v DZ.« Na levi so me gledali<br />
kot ne vem kaj, pa tudi moji so me čudno<br />
gledali, kaj zdaj hodim s Pahorjem.<br />
Pa ni bilo nič posebnega. Vprašal<br />
me je za moje mnenje glede par stvari,<br />
nič drugega.<br />
V času mandata zadnje Janševe<br />
vlade pa sva se večkrat srečala. Večinoma<br />
na njegovo, včasih pa tudi na<br />
mojo željo. Tega kot državni sekretar<br />
nisem skrival pred Janšo, od začetka<br />
sem mu celo povedal, da grem k Pahorju,<br />
potem pa niti ne več. Pogovarjala<br />
sva se o ustavnih sodnikih in podobnih<br />
zadevah. Rad se je posvetoval z<br />
menoj. Vesel sem, da je bilo tako.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 INTERVJU<br />
Philip Yancey:<br />
KJE JE BOG,<br />
KADAR BOLI?<br />
Za vse, ki trpimo. In za vse, ki bi trpečim<br />
radi pomagali. Knjiga, ki na primerih<br />
razloži, zakaj bolečina ni nujno slaba in<br />
kako se spopasti z njo.<br />
21,90 €<br />
41<br />
16,90 €<br />
John C. Lennox:<br />
ALI LAHKO ZNANOST<br />
RAZLOŽI VSE?<br />
Znanost in verovanje sta združljiva!<br />
Še več: domnevna sovražnika lahko<br />
postaneta dobra prijatelja in sta tako<br />
združena za nas neprecenljiva.<br />
Austen Ivereigh:<br />
KAKO ZAGOVARJATI<br />
VERO BREZ<br />
POVZDIGOVANJA GLASU<br />
Izhodišče za nove načine, kako načeti žgoča<br />
in zahtevna vprašanja, s katerimi se soočamo<br />
katoličani in zaradi katerih se ljudje včasih<br />
odtujijo od Cerkve.<br />
19,90 €<br />
T: 064 135 136 E: info@iskreni.net www.iskreni.net/trgovina
ZDRAVJE<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
42 Komentar<br />
Družinskim zdravnikom<br />
v Sarajevu je lažje kot v Ljubljani<br />
PETER MERŠE<br />
Potem ko je sindikat Fides za 11. januar napovedal splošno<br />
enodnevno stavko, se je odzval tudi zdravstveni minister<br />
Danijel Bešič Loredan (49), ki je najprej predstavil številke<br />
v zdravstvu, nato pa se je odzval tudi na stavkovne zahteve.<br />
Prepričan je, da bodo večino<br />
stavkovnih zahtev naslovili v<br />
pogajanjih po novem stebru v<br />
okviru enotnega plačnega sistema<br />
javnih uslužbencev, ki bodo potekala<br />
do 1. aprila prihodnje leto, da<br />
z nekaterimi zahtevami Fides krši že<br />
sklenjeni stavkovni sporazum in da je<br />
stavka nepotrebna. Poleg tega je Fides<br />
posredno obtožil politizacije.V Fidesu<br />
opozarjajo na težave zdravstvenega<br />
sistema, ki poka po šivih, na nova nesorazmerja,<br />
ki se ustvarjajo s selektivno<br />
višjim dvigom plač za mlade zdravnike,<br />
ter da so potrebni odločni koraki, preden<br />
nastopijo izredne razmere.<br />
Sindikat zdravnikov in zobozdravnikov<br />
Fides je včeraj za 11. januar napovedal<br />
splošno stavko, ki jo po njegovih<br />
navedbah podpirata tudi sindikata<br />
Praktikum in Dens. Stavkovne zahteve<br />
vključujejo šest točk, med drugim<br />
javno opredelitev ministrstva, da za<br />
nevzdržne razmere v zdravstvu niso<br />
odgovorni zdravniki, obsodbo nasilja<br />
nad zdravstvenimi delavci, vključitev<br />
zdravniških organizacij kot enakopravnih<br />
partnerjev pri ustvarjanju<br />
reforme zdravstvenega sistema in takojšnjo<br />
naslovitev več kot leto dni trajajočih<br />
plačnih nesorazmerij. To slednje<br />
konkretizirajo z zahtevo po dvigu<br />
vseh zdravniških plač za pet plačnih<br />
razredov, kar mora biti uvedeno najkasneje<br />
do 1. aprila prihodnje leto.<br />
Nadalje zahtevajo takojšnjo ureditev<br />
karierne poti zdravnikov, takojšnjo<br />
uresničitev sporazuma med vlado in<br />
zdravniki iz leta 2017 glede prenosa<br />
napredovanj, doseženih v času specializacije,<br />
in dosledno spoštovanje<br />
standardov in normativov ter ustrezno<br />
nagrajevanje zdravnikov za njihovo<br />
preseganje.<br />
Zdravniki si želijo,<br />
da se v ospredje<br />
znova vrne odnos<br />
med zdravnikom<br />
in bolnikom,<br />
ne pa politizacija,<br />
od politike pa<br />
pričakujejo sistem,<br />
ki bo zadržal<br />
zdravnike v<br />
javnem zdravstvu.<br />
BEŠIČ LOREDAN<br />
Minister Danijel Bešič Loredan je v današnjem<br />
odzivu na napovedano stavko<br />
opozoril, da zdravniki v času, ko vlado<br />
vodi SDS, ne stavkajo, s čimer je posredno<br />
Fides obtožil politizacije stavke.<br />
Kot opozarja minister, ima ministrstvo<br />
s sindikatom sklenjen<br />
stavkovni dogovor, da ne bodo<br />
sprožali stavkovnih aktivnosti glede<br />
vzpostavljanja novega plačnega<br />
stebra. Fides opozarja, da stavka ni<br />
uperjena v nov plačni steber in da<br />
so aktivnosti glede tega ločene, vendar<br />
minister odgovarja, da bo večina<br />
zdravniških zahtev naslovljena prav<br />
v novem plačnem stebru, zato se mu<br />
zdi stavka pred 1. aprilom prihodnje<br />
leto, ko naj bi bile rešitve dogovorjene,<br />
nesmiselna ter pravi, da na izsiljevanje<br />
ne pristaja.<br />
Ocenjuje, da vlada Fidesu ponuja<br />
vse, kar ta zahteva. Poudarja, da nikoli<br />
niso obtoževali zdravstvenih delavcev<br />
za nastale razmere, da jih bodo<br />
rešili v zdravstvenem stebru, v čigar<br />
nastajanje naj bi bili vključeni zdravniki<br />
enakopravno in v katerem bodo<br />
gov.si
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
ZDRAVJE<br />
Komentar<br />
43<br />
naslovljene vse stavkovne zahteve<br />
zdravnikov, razen takojšen dvig za pet<br />
plačnih razredov. Prav slednji pa naj po<br />
ministrovih besedah tudi ne bi reševal<br />
problema. Zdravnikom, ki so nižje od<br />
57. plačnega razreda, plače dviguje že<br />
obstoječi dogovor, ki so ga podpisali<br />
nekateri drugi sindikati. Za zdravnike,<br />
ki so v 57. plačnem razredu in jih je po<br />
ministrovih besedah kar 44 %, pa bodo<br />
stvari urejene po 1. aprilu, ko bodo vsi<br />
dvignjeni v 59. plačni razred, nekateri<br />
pa z napredovanji še višje.<br />
Če bi dvignili plače vsem danes, bi<br />
nesorazmerja ostala, teh pa v obstoječem<br />
sistemu ni mogoče rešiti, zato v<br />
prihodnjem letu pripravljajo spremembe,<br />
v pripravo katerih naj bi vključili<br />
tudi zdravnike.<br />
FIDES OPOZARJA<br />
Da bi bila stavka 11. januarja odpovedana,<br />
je malo verjetno. Minister Loredan<br />
je napovedal, da bodo odgovor Fidesu<br />
poslali v začetku januarja, a da na izsiljevanja<br />
ne pristajajo. A kot je včeraj<br />
povedal podpredsednik sindikata Fides<br />
Gregor Zemljič, bi moralo ministrstvo<br />
takoj sesti na pogajanja in zadeve<br />
rešiti do 10. januarja, kar pomeni, da je<br />
časa za rešitev malo.<br />
Stavka, ki jo pripravljajo, je milejša<br />
od tiste, ki jo sicer zahteva članstvo. Ti<br />
namreč zahtevajo stavko do izpolnitve<br />
zahtev, vendar bo tokrat stavka samo<br />
enodnevna, saj je zdravstveni sistem<br />
tako na meji zmogljivosti, da bi ga večji<br />
izpad lahko spravil na kolena. Prav zato<br />
se tudi niso odločili za umik soglasij<br />
k nadurnemu delovniku. V kolikor ne<br />
bodo deležni posluha, bodo potrebna<br />
dodatna zaostrovanja.<br />
Zdravniki si želijo, da se v ospredje<br />
znova vrne odnos med zdravnikom in<br />
bolnikom, ne pa politizacija, od politike<br />
pa pričakujejo sistem, ki bo zadržal<br />
zdravnike v javnem zdravstvu. Kritični<br />
so predvsem do odločitve vlade, da bistveno<br />
bolje nagradi mlajše zdravnike,<br />
s čimer se ustvari nesorazmerja v odnosu<br />
do izkušenih zdravnikov, ki mlajše<br />
mentorirajo in sprejemajo najtežje<br />
odločitve, s čimer predstavljajo hrbtenico<br />
zdravstvenega sistema.<br />
Dodatno opozarjajo na spoštovanje<br />
standardov in normativov ter<br />
zagotovitev ustreznega nagrajevanja<br />
zdravnikov, ki te presegajo, kakršnih<br />
je v Sloveniji trenutno večina na primarni<br />
ravni. Prav prekomerne obremenitve<br />
so namreč glavni razlog za<br />
odhode zdravnikov.<br />
Zdravniki še opozarjajo, da pogajanja<br />
po 29. novembru ne potekajo,<br />
temveč so bili zgolj povabljeni na<br />
podpis sporazuma, s katerim se ne<br />
strinjajo. Več kot 80 % zdravnikov<br />
tudi ne verjame obljubam ministra o<br />
ustreznem zdravstvenem stebru, ki<br />
ga obljublja.<br />
Opozarjajo tudi, da je treba ohranjati<br />
visoko stopnjo strokovnosti ter<br />
znanja jezika, in na dejstvo, da so razmere<br />
v Sloveniji tako nestimulativne,<br />
da imajo družinski zdravniki celo v<br />
Sarajevu boljše razmere za delo kot pri<br />
nas, zato ni presenečenje, da na delo v<br />
Slovenijo ne prihajajo več in da se delež<br />
tujih zdravnikov, ki jih v Fidesu sicer<br />
pozdravljajo, že leta ne povečuje.<br />
»Če je dvigalo registrirano za 12<br />
oseb, jih notri ne more iti 25. Prav to<br />
se nam dogaja zdaj v zdravstvu, ko en<br />
zdravniški tim dela naenkrat tudi štiri<br />
ordinacije,« so zdravniki plastično ponazorili<br />
razmere.<br />
AMBULANTE<br />
Minister Bešič Loredan je predstavil<br />
tudi nekaj konkretnih številk, s katerimi<br />
je skušal ovreči obtožbe, da ministrstvo<br />
spi. Število ljudi brez izbranega<br />
zdravnika se je od leta 2018 povečalo<br />
za 112 %, a povečalo se je tudi število<br />
zdravniških timov, in sicer z 921 na<br />
995 v enakem obdobju.<br />
Minister je predstavil tudi dogajanje<br />
v ZD Ljubljana, kjer opozarja, da nikogar<br />
Tako se poraja vprašanje, kako je<br />
mogoče, da je ob vse več zdravniških<br />
timih vse več ljudi brez<br />
zdravnika. Problem je v staranju<br />
prebivalstva. Obremenitev<br />
zdravnikov se namreč ne meri po<br />
osebah, ampak po glavarinskih<br />
količnikih, saj starejši ljudje bistveno<br />
več potrebujejo zdravnika<br />
kot mlajši. Starejše osebe tako<br />
predstavljajo bistveno večji količnik<br />
(tudi več kot štirikrat) in tudi<br />
bistveno več dela kot mlad posameznik.<br />
S staranjem prebivalstva<br />
bodo razmere le še slabše.<br />
ne obtožuje za obstoječe stanje, čeprav<br />
so razmere očitno nevzdržne. Glede na<br />
to je bil nedavno z Mestno občino Ljubljana<br />
sklenjen sporazum, da bodo v<br />
Ljubljani dežurali tudi koncesionarji,<br />
kako uspešen bo sistem, bodo preverjali<br />
januarja. Napoveduje tudi uvedbo<br />
ambulant za bolnike brez izbranega<br />
osebnega zdravnika, kjer bodo ti bolniki<br />
dobili enako storitev. Ob tem pa se<br />
pojavlja vprašanje, kdo bo tam delal in<br />
zakaj potemtakem ti zdravniki enostavno<br />
ne opredelijo teh bolnikov. Prav tako<br />
naj zanimanja med zdravniki za delo v<br />
teh ambulantah praktično ne bi bilo.<br />
Na to minister Bešič Loredan danes ni<br />
podal odgovora, razen zniževanja zahtevane<br />
ravni jezika do B2, z zahtevo, da<br />
se v enem letu dvigne na raven C1. <br />
Komentar avtorja<br />
Sliši se lepo,<br />
a zdravniki so šli že<br />
prevečkrat žejni<br />
čez vodo<br />
Če gre verjeti ministru Bešiču<br />
Loredanu, bo vse, na kar opozarjajo<br />
zdravniki, rešeno do 1. aprila. A podobne<br />
reforme so različne, predvsem<br />
leve vlade obljubljale že leta, potem pa<br />
vsakokrat iz tega ni bilo nič. Spomnimo<br />
se samo fiaskov na tem področju iz časa<br />
ministrovanja Milojke Kolar Celarc.<br />
Tako nikakor ni presenečenje, da<br />
zdravniki vladi v 80 % ne verjamejo.<br />
Nenavadno je tudi, da skuša vlada<br />
plačno praktično izenačiti zdravnike<br />
začetnike. Po drugi strani pa je to vsaj<br />
nekaj, bolje kot nič. Čeprav delne rešitve<br />
včasih ustvarjajo še večje probleme.<br />
Posebej še, če jim ne sledijo konkretnejše<br />
reforme. Za slednje pa se zdi, kot<br />
kaže dogajanje na političnem parketu,<br />
da kaj utegnejo pasti v vodo. Zdravstvo<br />
je namreč področje največjih interesov<br />
v Sloveniji, minister Loredan pa na<br />
stavnici prihodnjih padlih ministrov<br />
kotira precej pri vrhu.<br />
Zdravstveni sistem pa medtem z<br />
vsakim dnem tone globlje v izgorelost<br />
zdravnikov in nedostopnost bolnikov<br />
ter se posledično vse hitreje, nehote ali<br />
hote, spreminja v stanje, kjer bo praktično<br />
ostal samo zasebni, pa naj Levica<br />
še tako rohni proti temu.
ZDRAVJE<br />
44<br />
Komentar<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Kako do zdravnika - ne tako<br />
FEDERICO V.<br />
POTOČNIK<br />
Odkar pomnim, je naše zdravstvo v težavah. Vsakič znova<br />
smo bili na robu prepada, pa vendar smo v zadnjem času<br />
naredili velik korak naprej; prepada ne gledamo več od roba,<br />
temveč praskamo po njegovih stenah, medtem ko se po nekem<br />
zdravstvenem toboganu pospešeno bližamo dnu.<br />
V<br />
nekem trenutku tega padca<br />
se moramo strinjati, da ne gre<br />
več naprej. Črno-bele točke<br />
preloma ni, ker veliki sistemi<br />
propadajo počasi. Vsakič znova smo se<br />
na novo – slabšo – realnost navadili kot<br />
tista pregovorna žaba, ki se kuha počasi.<br />
Po malem so zdravniki odhajali iz sistema<br />
med koncesionarje, med »čiste« zasebnike,<br />
celo ven iz medicine. En odhod<br />
pokriješ, dva tudi, tretjega že težje. Ko ti<br />
v vsem zdravstvenem domu ostane le<br />
administrativno osebje in 130.000 ljudi<br />
brez osebnega zdravnika, je rahlo pozno<br />
za ukrepanje. Ta »ne gre več naprej« pa<br />
zahteva poglobljen in temeljit premislek<br />
o prenovi slovenskega zdravstva.<br />
OSMISLITI SISTEM<br />
Vse, kar vemo o zdravstvu, izhaja iz<br />
poznanega miselnega koncepta zdravstva,<br />
ki ga imamo pred očmi. Ideje in<br />
predlogi so ponavadi majhne izboljšave,<br />
ker ne premoremo pravega vizionarstva.<br />
Kot da bi gledali vilo, potrebno<br />
prenove, in mi zgolj načrtujemo novo<br />
barvo fasade, ker se na inštalacije ne<br />
spoznamo, kaj šele, da bi se lotili nadomestne<br />
gradnje. Težko se pogovarjamo<br />
o več zavarovalnicah, če smo celo<br />
življenje poznali le monopol ZZZS. Že<br />
preprost koncept, da lahko bolnišnice<br />
tekmujejo med seboj, je mnogim tuj.<br />
Razlog je v tem, da je naš zdravstveni<br />
sistem ostanek prejšnje države, ki je<br />
svojo nedemokratičnost prenesla tudi<br />
v zdravstvo, kar smo po osvoboditvi od<br />
Jugoslavije nekako obdržali. Pozna se<br />
predvsem v vsiljevanju državne rešitve<br />
s posledičnim pomanjkanjem svobode<br />
in izbire: Pacient lahko izbere osebnega<br />
zdravnika, pediatra, ginekologa in<br />
zobozdravnika, drugega pa že ne. V<br />
bolnišnici nima izbire, kdo ga bo zdravil,<br />
kot da bi bili vsi enaki, čeprav nismo.<br />
Kot da je vseeno, če greš v eno ali<br />
drugo bolnišnico, čeprav smo različni.<br />
Ta občutek enakosti je bil ustvarjen<br />
kot izgovor za zmanjševanje izbir<br />
– čemu bi izbirali, če med izbirami ni<br />
razlike? Npr. podatkov o zapletih ne<br />
objavljamo, ker se bojimo, da bi se pokazalo,<br />
da nekdo dela boljše kot nekdo<br />
drug. Se spomnite lestvice uspešnosti<br />
gimnazij? Kaj je hujšega v egalitarni<br />
družbi, kot da je nekdo boljši od drugega?<br />
Posledice te paradigme vidimo danes.<br />
Površinsko se da marsikaj sklepati,<br />
saj so bili takrat menda vsi srečni, ampak<br />
razvrednotenje tega in drugih poklicev<br />
se je začelo s takratno centralizacijo,<br />
s takratnim prenosom odločanja<br />
na višje nivoje, ki so bili pod popolno<br />
kontrolo oblasti.<br />
Kar gledamo sedaj, so stvarne in<br />
psihološke posledice 70 let prevlade<br />
državnih odločitev nad posamezniki.<br />
Zato rešitve ne morejo priti iz istega<br />
kotla, kjer so pripravljali prejšnje rešitve,<br />
ki so nas pripeljale v sedanje stanje,<br />
ampak morajo odločno presekati s starimi,<br />
škodljivimi praksami, ki nimajo<br />
mesta v 21. Stoletju.<br />
VLOGA ZZZS<br />
Ali želimo imeti le eno zavarovalnico,<br />
ki bo odločala o vsem? Torej eno zavarovalnico,<br />
ki bo določala, koliko bo za<br />
storitev plačala, ne da bi izvajalec imel<br />
kaj besede pri tem? Ali pa si želimo več<br />
zavarovalnic, ki bodo tekmovale med<br />
seboj, kdo za vas boljše poskrbi, zato da<br />
dobi več strank?<br />
Če razložim na primeru: če se zaletim<br />
z avtom, grem naslednji dan k mehaniku,<br />
da mi popravi avto. Če mi bo<br />
mehanik rekel, naj pridem čez šest mesecev<br />
na popravilo za avto, bom rekel:<br />
»Ne, hvala,« in šel k drugemu mehaniku.<br />
Zakaj potem čakamo dve leti na<br />
magnetno resonanco kolena? Ali cenimo<br />
svoje zdravje manj kot avtomobile?<br />
V Zahodni Evropi to gladko deluje, pri<br />
nas pa bi to odrezalo precej dobaviteljskih<br />
»biznisov«.<br />
DRUGI RAZMISLEK<br />
Bolnišnice so centralno vodene z ministrstva,<br />
s čimer onemogočajo konkurenco<br />
med zdravstvenimi ustanovami.<br />
Ta togost omejuje avtonomijo zdravstvenih<br />
zavodov, da bi sami odločali<br />
o kadrovski politiki, plačah in investicijah.<br />
Čakanje na navodila ministrstva<br />
ne more prinesti napredka.<br />
Ena rešitev je decentralizacija<br />
upravljanja zdravstvenih ustanov: v<br />
21. stoletju mora odločanje biti bližje<br />
ljudem, zato naj vsak zavod upravlja s<br />
svojim denarjem, samostojno sklepa<br />
pogodbe z zavarovalnicami in naj konkurira<br />
z drugimi zdravstvenimi usta-<br />
SHUTTERSTOCK
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
ZDRAVJE<br />
Komentar<br />
45<br />
Ko ti v vsem<br />
zdravstvenem<br />
domu ostane le<br />
administrativno osebje<br />
in 130.000 ljudi brez<br />
osebnega zdravnika,<br />
je rahlo pozno<br />
za ukrepanje.<br />
novami, kdo bo bolj kvalitetno poskrbel<br />
za paciente. Če imamo vsi enako<br />
plačo, s tem sporočamo, da ne cenimo<br />
raznolikosti našega dela ali pridnosti, s<br />
katero opravljamo neko delo.<br />
TRETJI RAZMISLEK<br />
V Sloveniji imamo najmanjše plačne<br />
razlike na svetu. Gini koeficient je pri<br />
nas, ob Slovaški, dobesedno najnižji<br />
na svetu, pa čeprav se nekateri neutrudno<br />
borijo za še manjšo neenakost.<br />
Posledica tega je rušenje meritokracije.<br />
Denar smo namreč izumili kot<br />
sredstvo, s katerim določamo vrednost<br />
nečemu. Več, kot nam je vredno,<br />
več smo pripravljeni plačati.<br />
Zato je plača v osnovi dogovor med<br />
delodajalcem in delojemalcem glede<br />
na dodano vrednost, ki jo delavec prinaša<br />
organizaciji. Če imamo vsi enako<br />
plačo, s tem sporočamo, da ne cenimo<br />
raznolikosti našega dela ali pridnosti, s<br />
katero opravljamo neko delo. V Sloveniji<br />
imamo podedovan problem, da ne<br />
spodbujamo pridnosti, ampak z ukrepi,<br />
kot sta relativno visoka minimalna plača<br />
in obupno visoki davki, sporočamo<br />
ljudem, da se lahko trudijo ali ne, ker<br />
nam je vseeno.<br />
Ko zdravnik začne kariero pri skoraj<br />
minimalni plači, mu s tem sporočamo,<br />
da njegovega truda pri študiju in delu<br />
država preprosto ne ceni. Ko mu plačo<br />
določajo sestanki raznoraznih sindikatov<br />
in vlade, mu sporočamo, da njegovo<br />
mnenje pri tem ne šteje. In ko mu ministrica<br />
Ajanović Hovnik (45) reče, naj misli<br />
na paciente, in ne na denar, ko mu ponuja<br />
žaljivih nekaj odstotkov k plači, mu s<br />
podnapisi sporoča, da ga ne spoštuje.<br />
Očitki so radi tudi nasprotni – o<br />
visokih plačah. Pri tej manjšini najvišjih<br />
plač gre običajno za naše najboljše<br />
strokovnjake, vodje klinik in oddelkov,<br />
ki poleg tega ogromno delajo, po 250 in<br />
celo 300 ur mesečno. Velikokrat zato,<br />
ker drugih ljudi ni in morajo sami prevzeti<br />
velika bremena. Ampak nalijmo<br />
si čistega vina: kdo naj največ zasluži,<br />
če ne ti ljudje, vrhunsko usposobljeni<br />
strokovnjaki? Pri Golobu se nihče ni<br />
Pacient lahko izbere<br />
osebnega zdravnika,<br />
pediatra, ginekologa<br />
in zobozdravnika,<br />
drugega pa že ne.<br />
V bolnišnici nima<br />
izbire, kdo ga bo<br />
zdravil, kot da bi<br />
bili vsi enaki,<br />
čeprav nismo.<br />
zgražal, ko je dobival milijone na leto,<br />
ampak ko je infarkt, gre vsak na urgenco,<br />
ne v Gen-I.<br />
ČETRTI RAZMISLEK<br />
Imamo srečo, da imamo v Sloveniji neverjetno<br />
predane zdravnike in drugo<br />
zdravstveno osebje. Pa vendar nas je ta<br />
predanost pripeljala v past. V zadnjih<br />
mesecih so Mladi zdravniki objavljali<br />
resnične zgodbe, kjer so ozaveščali<br />
javnost o nemogočih pogojih dela, o<br />
nizkih plačah in o izgorelosti, ki nas je<br />
doletela skoraj vse. Te zgodbe so bile<br />
žalostne, mnoge na robu obupa. S tem<br />
smo ponižno pokazali ljudem, kje smo.<br />
Past pa je bila zato, ker so mnogi ugrabili<br />
moment, ko so v naših sklonjenih<br />
glavah prepoznali stopničko, na katero<br />
lahko stopijo in se počutijo pomembne.<br />
Biti zdravnik ima svoje prigarano spoštovanje,<br />
zato je zrasti čez glavo nekomu<br />
spoštovanemu ustvarilo iluzijo<br />
pomembnosti tudi njim. Rezultat je<br />
zaničevalen odnos do zdravstvenega<br />
osebja, ne samo na socialnih omrežjih,<br />
ampak ponekod tudi v ambulantah in<br />
celo na vladi.<br />
Še danes me zmrazi, ko pomislim<br />
na grožnje, ki jih je od ministra Bešič<br />
Loredana (49) moral poslušati dr.<br />
Zemljič. Se sploh zavedamo, da smo v<br />
mejno mafijskem odnosu, ki ga ima oblast<br />
do vseh, ki ne sledijo slepo? Kakšna<br />
čustva, lepo vas prosim! Gre za nesprejemljiv<br />
obračun z grožnjami, zaradi katerega<br />
bi morala nič manj kot odstopiti<br />
tako minister Bešič Loredan kot premier<br />
Robert Golob (55). Ja, odstop – s<br />
čustvi ali brez.<br />
V trenutku, ko pustimo, da gre<br />
nekaznovano mimo, jim s tem sporočamo,<br />
da to lahko naprej počnejo.<br />
Dostojanstvo vsakega posameznika in<br />
vsakega poklica ne bo prišlo od zunaj,<br />
nihče vam ga ne mora dati, ampak je<br />
plod našega odnosa z nami samimi in<br />
s svetom okrog nas.<br />
Mnogim ta kaos ustreza, ker v njem<br />
dobro služijo, ampak to ne pomaga ne<br />
vam in ne vašim bližnjim, ko potrebujejo<br />
zdravstveno oskrbo. Posledice<br />
razpada zdravstvenega sistema so<br />
lahko usodne, zato ga moramo začeti<br />
reševati včeraj. Tu je bilo izpostavljenih<br />
le nekaj točk, ampak dela imamo<br />
še veliko. Prišli smo namreč do točke,<br />
ko barvanje fasad ne pomaga več.
KOMENTAR<br />
46<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Božič ali zgolj „praznik“ –<br />
sprenevedanje, kaj praznujemo<br />
PETER MERŠE<br />
Božič je. Čas, ko se umirimo, srečamo z družino, praznujemo.<br />
Zakaj ravno na ta dan? Predkrščanska plemena so nekako v tem času<br />
praznovala sončev obrat – čas, ko se dan začne znova daljšati.<br />
Zadnjih 2000 let pa praznujemo to, da se je Bog učlovečil in prišel<br />
na Zemljo, da bi nas odrešil. Večji praznik je samo še velika noč,<br />
ko se spominjamo, da je premagal smrt.<br />
To vsaj praznujemo tisti, ki se<br />
zavedamo, od kod prihajajo<br />
korenine naše civilizacije in<br />
še imamo vero, ter tudi tisti, ki<br />
vere morda nimajo več, a razumejo in<br />
spoštujejo pomen kulture, tradicije in<br />
običajev, ki so se oblikovali v stoletjih<br />
in tako ali drugače pripomogli k dosežkom<br />
civilizacije.<br />
Danes je vse več tudi takih, ki ne<br />
samo da ne spoštujejo kulture in korenin,<br />
ampak celo civilizaciji ne pripadajo<br />
več oz. ji vsaj nočejo pripadati, zato<br />
jo zavračajo, misleč, da izražajo demokracijo,<br />
vključevalnost in raznolikost.<br />
Pri tem pozabljajo, da je za demokratične<br />
pridobitve, na katere se sklicujejo, v<br />
veliki meri odgovoren prav tisti, čigar<br />
rojstvo praznujemo na božič. Prav On<br />
je namreč presegel idejo »zob za zob«<br />
in učil ljubezni do sočloveka, celo sovražnikov.<br />
Krščanstvo prinaša koncept<br />
svobode posameznika, ki omogoča,<br />
da se lahko svobodno odločamo in se<br />
nismo dolžni slepo podrediti verskim<br />
avtoritetam, kar pa ne pomeni, da jim<br />
ni smiselno prisluhniti. Prav Jezus je bil<br />
prvi, ki je »ločil Cerkev od države«, ko je<br />
rekel: »Dajte cesarju, kar je cesarjevega,<br />
in Bogu, kar je Božjega.«<br />
ROJSTVO BOGA<br />
Praznovanje je pomembno tako z družbenega<br />
vidika, da se spomnimo dogodkov,<br />
ki so pomembno zaznamovali<br />
preteklost in še vedno zaznamujejo sedanjost,<br />
kot tudi z osebnega, da imamo<br />
dni, ki se razlikujejo od vsakodnevne<br />
rutine in ji dajo dodatno vsebino. Ker so<br />
prazniki poseben, drugačen čas v letu, to<br />
obeležimo na različne načine, tudi tako,<br />
da si za praznike voščimo. Simpatična<br />
Twitter<br />
gesta, ki pokaže, da smo se spomnili drug<br />
na drugega in na vsebino praznika.<br />
V teh dneh praznujemo praznik, ki<br />
se imenuje božič. Beseda je pomanjševalnica<br />
za Boga – majhen Bog, bogec,<br />
božič, ker je Bog, ki je bil položen v jasli,<br />
še dojenček, se je šele učlovečil, mi pa<br />
se ob njem zbiramo. V angleščini beseda<br />
Christmas to še lepše poudari, saj<br />
pomeni združevanje ob Kristusu.<br />
Prav »krščanskost« praznika pa<br />
marsikoga moti. V komunizmu je bil<br />
božič prepovedan praznik, zato se ga<br />
ni praznovalo, včasih celo ni smelo<br />
praznovati. Odpor do prave vsebine<br />
Jaslice v avli javne RTV hiše so močno<br />
razburile aktivista Borisa Vaseva, ki je<br />
vodstvo televizije celo prijavil zagovorniku<br />
načela enakosti Mihu Lobniku in ukrepanja<br />
zahteval tudi od Ministrstva za kulturo,<br />
a so ga zavrnili.<br />
Če nam je božič<br />
pomemben in nas<br />
nagovori to, da nam<br />
nekdo vošči, se bo<br />
tisti, ki nas bo želel<br />
nagovoriti, potrudil.
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
KOMENTAR<br />
47<br />
Twitter<br />
Twitter<br />
Twitter<br />
V Bosni in na Hrvaškem sta Lidl in Mercator voščila vesel božič, v Sloveniji pa »sproščene praznike«.<br />
božiča pa se danes pojavlja tudi na<br />
Zahodu, ki je od krščanstva vse bolj<br />
odmaknjen. Nekateri so celo prepričani,<br />
da je beseda božič žaljiva, neprimerna,<br />
ne dovolj vključujoča do<br />
drugače verujočih itd.<br />
Praznik so tako najprej vsebinsko<br />
izpraznili in totalno komercializirali,<br />
zdaj pa bi se radi znebili tudi imena in<br />
ga nadomestili kar z občnim imenom –<br />
praznik, »holiday« v angleščini.<br />
IZRAŽANJE Z IMENOM<br />
Marsikje se to načrtno vsiljuje, ponekod<br />
se je tudi že dobro prijelo. A bodimo<br />
iskreni, noben praznik ni samo<br />
praznik. Vsak praznik je praznik zato,<br />
ker ima neko vsebino. To se odraža že<br />
v imenu, pa naj gre za božič, praznik<br />
dela, Prešernov dan, dan državnosti,<br />
rojstni dan ali obletnico poroke. Zato je<br />
prav, da povemo, kaj voščimo.<br />
Ob koncu leta je praznikov sicer<br />
več, poleg božiča še dan samostojnosti<br />
in enotnosti oz. Štefanovo, kot se<br />
ta dan imenuje v krščanski tradiciji,<br />
čez teden dni pa je še novo leto. Zato je<br />
včasih čisto v redu voščiti »za praznike«,<br />
če s tem mislimo na vse naštete.<br />
A izogibanje besedi božič je v javnosti<br />
vendarle postalo na trenutke že groteskno,<br />
in sicer do te mere, da ponekod<br />
v šolah pesem »We wish you a merry<br />
Christmas« prevajajo v »Želimo vam<br />
srečen praznik«. Podobno velja tudi za<br />
mnoge trgovce in politike, ki se v svojih<br />
voščilih zelo previdno izogibaju božiču.<br />
Posebej zanimivo je, da isti politiki<br />
in trgovci Slovencem voščijo sproščene<br />
praznike, za naše bratske narode na<br />
jugu pa v svojem besednjaku vendarle<br />
najdejo besedo božič. Zadnje dni<br />
po spletu tako krožijo fotografije reklamnih<br />
letakov Mercatorja in Lidla,<br />
še vedno pa se spominjamo tudi Tanje<br />
Fajon in njenih voščilnic na družbenih<br />
omrežjih ob katoliškem in pravoslavnem<br />
božiču.<br />
SPOROČILA TRGOVCEV<br />
Tako politiki kot trgovci nam s tem<br />
pravzaprav nastavljajo ogledalo. Oboji<br />
so odvisni od tega, da jih ljudje znova<br />
izvolimo. Politike volimo z glasovnicami,<br />
trgovce z denarnicami. Sporočila<br />
obojih so skrbno pripravljena, tako da<br />
jih bomo v čim večji meri še izvolili. Ko<br />
po nečem ne bo več povpraševanja, bo<br />
izginila tudi ponudba. In obratno.<br />
Kako nas nagovarjajo, je v veliki<br />
meri odvisno od nas. Če nam je božič<br />
Odpor do prave<br />
vsebine božiča pa se<br />
danes pojavlja tudi<br />
na Zahodu, ki je od<br />
krščanstva vse bolj<br />
odmaknjen. Nekateri<br />
so celo prepričani, da<br />
je beseda božič žaljiva,<br />
neprimerna, ne dovolj<br />
vključujoča do drugače<br />
verujočih itd.<br />
pomemben in nas nagovori to, da nam<br />
nekdo vošči, se bo tisti, ki nas bo želel<br />
nagovoriti, potrudil. Volitve z denarnico<br />
so na trgu še kako pomembne in<br />
odločilne. Če nam je za božič vseeno,<br />
potem se bodo trgovci potrudili nagovarjati<br />
tiste, ki jim ni, na naše evre lahko<br />
računajo tudi brez tega, da se zamerijo<br />
nekim levičarskim aktivistom, ki<br />
jih moti božič (in vse, kar je povezano s<br />
temelji naše civilizacije).<br />
Zato je pomembno, da nam ni vseeno.<br />
Morda je prav zaradi kritik tiskanega<br />
letaka na družbenih omrežjih (v<br />
primerjavi s hrvaškim, kjer ljudje očitno<br />
še pričakujejo božično voščilo od<br />
trgovcev) Mercator spoznal, da ljudem<br />
božič pomeni več, kot so ocenili, zato<br />
danes na spletni strani voščijo za božič,<br />
ne le za neke imaginarne praznike.<br />
POKAŽIMO,<br />
DA NAM JE MAR<br />
Naj vam politično korektni trgovci in<br />
politiki ne pokvarijo božičnega časa.<br />
Poleg izbire z denarnico (kjer roko<br />
na srce voščilnica trgovca ni edini in<br />
glavni razlog za nakup) in kulturnega<br />
izražanja želje po tem, da božič ne izgine<br />
iz javnosti, bomo največ naredili s<br />
tem, da bomo doživeto praznovali, vsebino<br />
praznikov prenesli tudi na svoje<br />
najbližje in jim tudi voščili. Voščili za<br />
konkreten praznik, pa naj bo za božič,<br />
novo leto ali dan samostojnosti in<br />
enotnosti. Ko nam bo dovolj mar za to,<br />
bo mar tudi trgovcem in vsem ostalim.<br />
Za svojo civilizacijo, kulturo in običaje<br />
smo v prvi vrsti odgovorni sami.<br />
Blagoslovljene božične dni in vse<br />
dobro v novem letu vam želim.
KOLUMNA<br />
48<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Konec konca hladne vojne<br />
DIMITRIJ RUPEL<br />
Danes se spodobi govoriti o slovenski osamosvojitvi,<br />
treba pa je govoriti tudi o vojni v Ukrajini, državi,<br />
ki se je ločila od Sovjetske zveze približno takrat<br />
kot Slovenija od Jugoslavije.<br />
Slovenska državnost se je začela<br />
z vzporedno krizo najmanj<br />
dveh socialističnih sistemov:<br />
sovjetskega in jugoslovanskega,<br />
pravzaprav s prepoznavanjem te krize<br />
in ocenjevanjem priložnosti, ki jih tu<br />
pa tam, ne prav pogosto, ponuja zgodovinski<br />
trenutek.<br />
Slovenci smo, po vsem videzu, v primerjavi<br />
z drugimi državami, majhni,<br />
novi in neizkušeni, naša država traja<br />
kratek čas. Mimogrede pa (včasih) pozabljamo,<br />
da spadamo v svetovno elito,<br />
ki živi varno življenje v EU in Natu. Na<br />
svetu je okrog 7000 jezikov, od katerih<br />
je eden slovenski. Na svetu je okrog 650<br />
narodov. Le ena tretjina narodov ima<br />
svojo državo.<br />
ROJSTVO<br />
SLOVENSKE DRŽAVE<br />
Slovenci so se začeli resno in praktično<br />
ukvarjati z mislijo na svojo državo<br />
leta 1987, sledila je pisateljska ustava<br />
leta 1988, nato so slovenski komunistični<br />
voditelji hoteli dokazati svojo<br />
budnost s tem, da so zaprli Janšo oz.<br />
sprožili proces JBTZ. Nove stranke<br />
so nastale leta 1988 in v začetku leta<br />
1989, dolgo pred padcem berlinskega<br />
zidu. Sledile so prve demokratične<br />
volitve v socialistični Jugoslaviji, nato<br />
slovenski plebiscit, zaradi katerega so<br />
se bolj od Rusov pritoževali na Zahodu.<br />
In nekateri budni ljudje pri nas.<br />
Nato je bila kratka vojna, ki se je – tako<br />
kot vse – končala z mirovno konferenco.<br />
Sledila je zanimiva politična jesen<br />
boja za mednarodno priznanje, ki smo<br />
ga uresničili v začetku leta 1992. Zaposleni<br />
s svojimi težavami se nismo<br />
do konca zavedali problemov drugih<br />
držav, še posebno ne problemov Sovjetske<br />
zveze. Uradno se je hladna vojna<br />
končala, toda pod površino se je<br />
iskrilo in celo gorelo.<br />
To, kar se pripravlja, če se že ne<br />
dogaja, je, če se izrazim z besedami<br />
Winstona Churchilla, dejanski konec<br />
konca hladne vojne, ki uradno velja<br />
od leta 1990. Konec začetka konca<br />
hladne vojne?<br />
Današnje razmere niso dobre: milijoni<br />
ljudi vidijo rešitev svojih težav v<br />
Evropi in bežijo k nam. Na težavo je natanko<br />
pred 30 leti – 14. decembra 1992 –<br />
na konferenci zunanjih ministrov OVSE<br />
v Stockholmu opozoril tedanji ruski<br />
zunanji minister Andrej Kozirev. V roku<br />
pol ure je govoril dvakrat. V prvem govoru<br />
je napovedal preobrat v ruski zunanji<br />
politiki: češ da na Zahodu Rusije<br />
ne upoštevajo. Zato naj bi se odločila,<br />
da bo dala prednost svojim interesom v<br />
Aziji, pri tem bo – da bo vrnila milo za<br />
drago – podpirala Srbijo in Miloševića.<br />
Med ministri je zavladalo panično razpoloženje,<br />
dokler ni švedska kolegica<br />
prosila Kozireva, naj podrobneje pojasni<br />
SDS
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 KOLUMNA<br />
49<br />
SHUTTERSTOCK<br />
svoje stališče. Nato je Kozirev povedal<br />
svoj drugi govor. Rekel je, da prvi govor<br />
ni bil resno mišljen, ampak je bil nujno<br />
svarilo, kaj se lahko v resnici zgodi,<br />
če ne bo dobrega sodelovanja z Evropo<br />
in če bi slučajno prišlo do sprememb v<br />
ruski vladi. Do teh sprememb je v resnici<br />
prišlo, najprej leta 2008, mesec po<br />
koncu slovenskega predsedovanja EU,<br />
s posegom v Gruziji, nato leta 2014, ko<br />
si je Rusija priključila Krim; požar pa se<br />
je razplamtel letos februarja v Ukrajini.<br />
Morda je danes priložnost, da nekaj<br />
rečemo o vzrokih tega dogajanja.<br />
Nekateri omenjene dramatične dogodke<br />
pripisujejo zgrešeni miselnosti<br />
in celo slabemu značaju Vladimirja<br />
Putina. Pri tem (morda?) pozabljamo,<br />
da je bil Putin najprej obveščevalni<br />
agent Sovjetske zveze in da je bil brezpogojno<br />
privržen njenemu režimu.<br />
Putin je človek starega sovjetskega<br />
režima, ki je na videz sprejel merila<br />
mednarodnega prava in demokratična<br />
pravila, med katera spadajo večstrankarski<br />
sistem, volitve, redne menjave<br />
oblasti, svoboda govora … predvsem<br />
pa pravica narodov do samoodločbe.<br />
Prebudila se je politika,<br />
ki je nekoč vzdrževala<br />
hladno vojno. Njeni<br />
voditelji in njihovi<br />
učenci so spet med nami.<br />
Letošnje leto jim je bilo<br />
naklonjeno, zmagovito<br />
so se vrnili na napačno<br />
stran zgodovine.<br />
NOSTALGIJA<br />
PO STAREM SISTEMU<br />
Slovenija se je dolga leta – vse do osamosvojitve<br />
– bolj ali manj zgledovala<br />
po Sovjetski zvezi. Leta 1991 so se (poleg<br />
nekaterih drugih nekdanjih socialističnih<br />
republik) Slovenija, Ukrajina<br />
in Rusija odpovedale tej tradiciji. Toda<br />
tisti, ki so bili nekoč privrženi Sovjetski<br />
zvezi, po vsem videzu obžalujejo<br />
njen razpad in želijo obnoviti stari<br />
sistem. Prebudila se je politika, ki je<br />
nekoč vzdrževala hladno vojno. Njeni<br />
voditelji in njihovi učenci so spet med<br />
nami. Letošnje leto jim je bilo naklonjeno,<br />
zmagovito so se vrnili na napačno<br />
stran zgodovine.<br />
Pri tem želim opozoriti, da navdušenje<br />
Jožeta Pučnika, ki je po uspešnem<br />
plebiscitu rekel: »Jugoslavije ni več, gre<br />
za Slovenijo!« ni bilo zaigrano. Čeprav<br />
so se vse stranke dogovorile, da bodo<br />
podprle odločitev za samostojnost,<br />
plebiscit ni bil brez nasprotnikov in<br />
njegov izid ni bil stoodstotno zajamčen,<br />
predvsem pa nismo pričakovali<br />
tako ugodnega rezultata. Tudi danes<br />
slovenska osamosvojitev nima le prijateljev,<br />
ampak ima tudi nasprotnike.<br />
Čeprav smo se leta 1991 zavedali<br />
težav in tveganj, smo vendar uspeli.<br />
Brez tveganja in brez razprave o pravi<br />
in napačni strani zgodovine ne more<br />
biti uspeha. In danes smo tukaj, da<br />
opozorimo, kaj je prav in kaj je narobe.<br />
Naj živi samostojna in neodvisna<br />
slovenska država!
BEREMO, GLEDAMO, POSLUŠAMO<br />
50<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Priporočila<br />
LUKA LISJAK<br />
GABRIJELČIČ<br />
MAJA ŽVANUT:<br />
OD VITEZA DO GOSPODA<br />
V slovenski zgodovini je bila dolgo zasidrana<br />
predstava o Slovencih kot o narodu hlapcev, brez<br />
plemstva in celo brez prave meščanske elite. Ta<br />
predstava je danes v zgodovinopisju že dolgo presežena,<br />
pa tudi sicer v klasičnih delih slovenske historiografije<br />
nikoli ni bila tako močno zasidrana ali<br />
enostransko prikazana, kot si pogosto zamišljamo.<br />
Eno od ključnih del, ki je v devetdesetih letih pripomoglo<br />
k ponovnemu ovrednotenju plemstva v<br />
slovenski zgodovini, je knjiga Maje Žvanut Od viteza<br />
do gospoda. V njej je ugledna muzejska strokovnjakinja<br />
na privlačen in dostopen način predstavila<br />
različne vidike plemiškega življenja na Slovenskem<br />
v poznem srednjem in zgodnjem novem veku. Zlasti<br />
zanimiva so poglavja o jezikovnih praksah in identitetah<br />
plemstva, pa tudi o njihovi materialni kulturi<br />
in mentaliteti. Knjiga, ki nam na strnjen in berljiv<br />
način znova prikliče v življenje dolgo odrinjeni vidik<br />
slovenske zgodovine.<br />
ALENKA<br />
PUHAR<br />
JOZEF CZAPSKI:<br />
INHUMAN LAND/<br />
NA NIELUDZKIEJ ZIEMI<br />
Ne sprašujejo me, kaj bi dala na seznam knjig leta,<br />
a če bi me, bi rekla: v zadnjih letih me je najbolj<br />
prevzel Čapski s svojo Nečloveško deželo. Gre<br />
za sovjetsko deželo (z malo in veliko začetnico),<br />
kjer se je poljski slikar in književnik znašel<br />
v vojnem ujetništvu. Potem je za las ušel smrti,<br />
se pravi strelu v tilnik. In nato je sodeloval pri<br />
ustanavljanju nove poljske vojske, ki je dobila<br />
ime Andersova armada. Njegova glavna naloga:<br />
poiskati tiste izginule kolege, poljske oficirje in<br />
rezervne oficirje, za katerimi se je zgubila sled<br />
tam nekje okoli Starobilska, Kozelskega, Ostaškova<br />
… v deželi razsežnega Katinskega gozda.<br />
Tega se je lotil pozimi 1941/42, in to je tisto iskanje<br />
resnice v Sovjetski zvezi 1941–1942, ki stoji v<br />
podnaslovu njegove knjige. Njegovo poročilo se<br />
mi zdi izjemno: ker gre za pomembno temo, ker<br />
je napisano vešče in prepričljivo in … Zmanjkuje<br />
prostora, zato le še: brala sem jo v angleščini, v<br />
zbirki New York Review of Books, kjer se posebno<br />
trudijo za osvetljevanje na silo zatrte zgodovine<br />
Vzhodne Evrope, kar potrjuje tudi uvodna beseda<br />
Timothyja Snyderja. Priporočilo pa je tu tudi<br />
zaradi osupljive nevednosti, ki je zadovoljna z<br />
rohnenjem proti Ameriki in Natu.
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
INTERVJU<br />
51<br />
PSIHOTERAPEVTKA BARBARA SIMONIČ<br />
Otrok alkoholika<br />
mora iti skozi proces žalovanja<br />
za otroštvom, ki ga ni imel<br />
Ne glede na to, kakšna oblika pitja je prisotna, tudi če je to samo popivanje<br />
ob raznih priložnostih, vedno nastane neka škoda. – Otrok sebe začne žrtvovati,<br />
da bi ohranil svojo podobo družine in staršev v čim boljši obliki. – Ko otrok pride<br />
do spoznanja, v terapiji ali kako drugače, da so bila njegova čustva prava, njegova občutja<br />
pravilna, je že veliko narejeno. – Če tu ni brutalne iskrenosti in pripravljenosti<br />
na to, da bo slišal to, kar je svojim otrokom povzročil, tudi ozdravljenja ni.<br />
ANDREJA BARAT<br />
V takem otroštvu<br />
je vedno neka<br />
negotovost. Ni<br />
prostora za sprostitev,<br />
ker mora otrok biti<br />
vedno z enim delom<br />
očesa pozoren na to,<br />
kaj se bo zgodilo: kako<br />
bo danes doma, kakšen<br />
bo oče prišel domov,<br />
kaj bo z mamo, z njim,<br />
z bratci in sestricami.<br />
Prof. dr. Barbara Simonič je specialistka zakonske in družinske terapije ter predavateljica na<br />
Teološki fakulteti. V svojem znanstveno-raziskovalnem delu se posveča predvsem medsebojnim<br />
in družinskim odnosom ter psihosocialnemu razvoju. Letos je bilo objavljeno njeno delo z naslovom<br />
Proces odvisnosti in alkoholizma v družini, o tej temi pa smo se tudi pogovarjali z njo v tokratnem<br />
intervjuju. Kaj doživlja otrok, ki ima starša odvisnika, kakšne obrambne mehanizme razvije,<br />
da preživi, in kakšne posledice mu pusti odraščanje v takšni družini.<br />
Tamino Petelinšek<br />
V vašem prispevku je nakazano,<br />
da so (odrasli) otroci alkoholikov<br />
skrite žrtve alkoholizma, ki jih<br />
nihče ne vidi. Partnerja se še nekako<br />
vključi v zdravljenje, otroke<br />
pa zelo redko. Kakšno je pravzaprav<br />
otroštvo otroka, ki ima<br />
starša alkoholika (enega ali oba)?<br />
Niso vse alkoholične družine enake.<br />
Okoliščine alkoholizma pa se vedno pokažejo<br />
kot obremenjujoče. Nikoli niso<br />
prijetne, so le bolj ali manj travmatične.<br />
Otroštvo takšnega otroka ni lepo. Ne glede<br />
na to, kakšna oblika pitja je prisotna,<br />
tudi če je to samo popivanje ob raznih<br />
priložnostih, vedno nastane neka škoda.<br />
Takšne okoliščine so vedno obremenjujoče<br />
za otroka, ker pravzaprav krade starše<br />
oziroma so starši nekje drugje. Ko so<br />
starši omamljeni, sploh niso starši. Seveda<br />
pa je najbolj kritično takrat, ko gre za<br />
kronično zasvojenost, torej za omamljenost,<br />
ki je nenehno prisotna. Če oba starša<br />
pijeta, je to še večja travma, ker potem<br />
otrok nima nikogar. Niti enega varnega<br />
zatočišča. To potrjujejo tudi raziskave:<br />
Če je vsaj eden od staršev kolikor toliko<br />
zdrav, so pri otroku posledice blažje, ker<br />
ima vsaj eno zatočišče in oporo. Običajno<br />
pa se zgodi, da če en starš pije, tudi drugi<br />
ni toliko prisoten, ker je nekako pridružen<br />
vsej tej dinamiki. Otroštvo otroka alkoholika<br />
je zato polno nepredvidljivosti,<br />
saj nikoli ne ve, kako bo, ne more se za-
INTERVJU<br />
52<br />
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
nesti in ni varnosti. Ogromno je sramu<br />
in občutkov, da je nekaj narobe z njim, z<br />
nami, ker se vse to dogaja … Velikokrat je<br />
prisoten tudi strah, ker je pogosto zraven<br />
tudi teror in nasilje, torej čisto konkreten<br />
strah pred hudimi posledicami, ki se<br />
bodo zgodile: negotovost, strah pred tem,<br />
kaj bo danes, kako se bo pa danes odvijalo,<br />
ko pride zasvojeni starš domov …<br />
Kako pa se otrok sooči s tem<br />
notranjim konfliktom, da je starš,<br />
ki mu naravno zaupa in mu je<br />
zaupan, negativna figura<br />
v njegovem življenju?<br />
Velikokrat sta prisotna tudi odpor in<br />
gnus. S tem pa otrok pride tudi do občutkov<br />
krivde, ker grdo o starših pa<br />
ne smeš misliti. Starši so vedno tisti,<br />
h katerim se vračamo, ne glede na to,<br />
kakšni so. To je čisto naraven impulz.<br />
Če tam ne dobimo opore, zaščite, in<br />
če starši postanejo vir zla, sramote,<br />
odpora … Kam bomo šli? Takrat pride<br />
do močnega notranjega konflikta.<br />
Ta je povezan z občutkom krivde, ker<br />
tako mislimo o starših in dvomimo o<br />
sebi. Ali res prav čutimo? Kaj pa, če<br />
je z nami nekaj narobe? Kaj pa, če je<br />
to, kar starši počnejo, normalno? Ti<br />
senzorji za zaznavanje, kaj je »prav<br />
in narobe«, se razvijejo v čisto drugo<br />
smer, kot bi se sicer.<br />
Otrok se vedno podreja. Ni prostora<br />
za to, da bi otrok počel to, kar naj bi<br />
otrok sploh počel: bil otrok, se igral, bil<br />
radoveden, sproščen, bil brez skrbi za<br />
svojo družino … S tem pa je povezano<br />
tudi veliko žalosti.<br />
V enem izmed svojih prispevkov<br />
pišete o tipičnih (nenapisanih)<br />
pravilih vedenja za otroke v odvisniških<br />
družinah …<br />
Ja, o tem pišejo številni avtorji. Osnova<br />
teh pravil je, da se mora otrok za vsako<br />
ceno prilagoditi tej družini. Drugega<br />
mu ne preostane. Sebe začne žrtvovati,<br />
da bi ohranil svojo podobo družine in<br />
staršev v čim boljši obliki. Sebe žrtvuje,<br />
da staršema omogoča biti starš. Pravil<br />
je veliko: recimo da se o družinskih<br />
težavah ne govori, da ne sme izražati<br />
čustev, da se ohrani minimalna komunikacija,<br />
kljub temu, da otrok ni nikoli<br />
dovolj dober, se od njega pričakuje,<br />
da stremi k perfekcionizmu, za vsako<br />
ceno se mora izogibati konfliktom …<br />
Najbolj pretresljivo se mi je zdelo<br />
sedmo pravilo, ki pravi, da ni v<br />
redu, če se igraš in si igriv. Če se<br />
spustiš z vajeti in začneš uživati,<br />
se bo zgodilo nekaj slabega. Zelo<br />
veliko odraslih ljudi je, ki so vedno<br />
v nekem krču, ali to izvira iz tega?<br />
Ja, ker je v takem otroštvu vedno neka<br />
negotovost. V otroštvu ni prostora za<br />
sprostitev, ker mora otrok biti vedno z<br />
enim delom očesa pozoren na to, kaj se<br />
bo zgodilo: kako bo danes doma, kakšen<br />
bo oče prišel domov, kaj bo z mamo,<br />
z njim, z bratci in sestricami. Pri tem je<br />
močno prisoten vidik »postaršenosti«,<br />
vsaj pri enem od otrok, navadno starejšem.<br />
Prisoten je tudi občutek krivde,<br />
da če se bo sprostil, mu bo preveč lepo,<br />
ali pa da bo nekomu šel na živce, če bo<br />
preglasen ali preveč sproščen. Ni varnega<br />
prostora za igro. Otrok je na tem<br />
področju zatrt.<br />
Otrok začne sebe<br />
žrtvovati, da bi ohranil<br />
svojo podobo družine<br />
in staršev v čim boljši<br />
obliki. Sebe žrtvuje,<br />
da staršema omogoča<br />
biti starš.<br />
Govorite tudi o tem, da otrok<br />
velikokrat sam sebe nezavedno<br />
sabotira, da ne bi s svojimi uspehi<br />
starša izzival in mu kazal njegove<br />
disfunkcionalnosti …<br />
Tudi to je povezano s to krivdo. Z občutkom,<br />
da bodo starši prizadeti, če<br />
bo on boljši. Zasvojeni starši tudi sami<br />
dostikrat dajo vedeti otroku: »Kaj pa<br />
misliš, da si, nikoli ne bo nič iz tebe.«<br />
Kot da mu ne privoščijo uspeha. Ker<br />
to bi bil dokaz, da jih je otrok prerasel<br />
ali pa da bi ga bilo treba upoštevati,<br />
ko skuša ukrepati. Velikokrat hočejo<br />
starši te otroke – pa ne samo te otroke,<br />
tudi vse ostale – razvrednotiti. Ker<br />
je težko sprejeti dejstvo, da si zasvojenec,<br />
drugi ti pa tu kažejo neko zrcalo.<br />
Obramba je potem najboljši napad. In<br />
starši napadejo otroka. Niti ga ne vidijo<br />
kot otroka, ki nekaj želi in potrebuje.<br />
Otrokov uspeh se velikokrat zatre in ti<br />
otroci največkrat niti nočejo izstopati<br />
s svojimi uspehi, ker lahko postanejo<br />
preveč opazni in bi na nek način iritirali<br />
svoje starše, negativna pozornost<br />
bi se usmerila nanje in bi postali tarča.<br />
Pa tudi težko verjamejo vase in v to,<br />
da lahko kaj dosežejo. Občutek lastne<br />
vrednosti je majhen.<br />
To so začarani krogi. Otrok v sebi<br />
zgradi občutek, da ni sposoben. Ta občutek<br />
je zanj realen, saj ga je zgradil ob<br />
svojih starših. Občutek ima, da mora<br />
poskrbeti za vse v svoji družini: za brate,<br />
sestre, za mamo, pa tudi za čisto<br />
konkretne stvari. In tega ne more dobro<br />
opraviti, ker ni odrasel, ker je otrok.<br />
Ne more biti dober starš mlajšim bratom<br />
in sestram, ne more dobro čustveno<br />
poskrbeti za mamo. Vedno ima občutek,<br />
da ni zadosti, in res ni … niti ne<br />
more biti. Saj je otrok. Te vloge sploh ne<br />
bi smel imeti. Ta občutek je tako zelo<br />
globoko usidran, da tudi potem, ko je<br />
odrasel, ne verjame vase. Vedno je v<br />
senci drugih, malo podrejen, ne upa si<br />
izpostavljati se, pokazati jeze …<br />
Kako tak človek funkcionira v<br />
odrasli dobi? Kako v partnerskih<br />
odnosih? Kako v odnosih do<br />
svojih otrok?<br />
Vedno ostanejo neke brazgotine. Ni<br />
nujno, da bo tudi sam pil. Lahko bo<br />
imel odpor do alkohola. Toda v odnosu<br />
do partnerja, otrok ali v drugih odnosih<br />
– lahko tudi na delovnem mestu<br />
– se stvar zaplete. Vedno je prisoten<br />
strah, negotovost. Skrije jo lahko za<br />
pasivnostjo in podrejenostjo. Strašno<br />
se boji kakršnegakoli konflikta, ker<br />
ima občutek, da je treba za ljubi mir vse<br />
potrpeti. Zelo se podreja in je pasiven.<br />
Lahko pa se ta strah prikrije in postane<br />
zelo dominanten in agresiven.<br />
Nekateri otroci alkoholikov postanejo<br />
osebnosti, ki se jih drugi kar malo bojijo.<br />
So taki našpičeni, ostri, si upajo vse<br />
povedati, so dominantni. Da prehitijo<br />
konflikt, preden bi se lahko zgodil. Toda<br />
tudi tu je v ozadju strah, da bi ta njihova<br />
krhkost in ranljivost prišla na dan. Ali<br />
pa so »gajstni«, odločni. Ampak to je fasada,<br />
znotraj pa je sama krhkost in bitje,
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 INTERVJU<br />
53<br />
ki si samo želi, da bi ga nekdo objel in<br />
mu rekel, da je vse v redu. Ta dva načina<br />
gresta lahko v velike skrajnosti.<br />
To se v partnerstvu kaže v neprestanih<br />
konfliktih ali pa v popolni podredljivosti.<br />
Ne more se sprostiti, ne more<br />
zaupati. Tudi v odnosu do otrok se to<br />
lahko kaže kot ena taka »robotskost«,<br />
ker človeka spet poganja strah, ali je<br />
dober starš. Ali pa je zelo popustljiv<br />
in ne upa postaviti nobene meje, ker<br />
pravzaprav sploh ne ve, kje bi naj bila<br />
ta meja. Ves čas čuti, da ni dovolj. Tudi<br />
otroci to čutijo. Kot da starša ni. Njega<br />
ne uniči alkoholizem, ampak ga uničita<br />
ta strah in negotovost.<br />
Kako začeti reševati to težavo?<br />
Kako si lahko odrasel otrok alkoholika<br />
pomaga?<br />
Dokler ne pride v stik s tisto bolečino<br />
– kakršna koli že je, ker pri vsakem je<br />
malo drugačna, ampak nekje mora priti<br />
v to jedro – ne more zares začeti reševati<br />
stvari. V njegovo zavest mora priti to,<br />
kako se je takrat počutil in da se je imel<br />
pravico tako počutiti, da ni bilo z njim<br />
nič narobe. Da druge izbire ni imel. Niti<br />
vedel ni, da bi lahko bil upravičeno jezen<br />
ali razočaran na nekoga. Vse je prevzel<br />
nase. To je edino, kar otrok lahko naredi,<br />
ni pa to prav, ker otrok ne more urejati<br />
odnosov v družini. Začne pa to početi,<br />
ker ima potem občutek, da nekaj lahko<br />
kontrolira. Vendar pa zato ni dozorel in<br />
mu to tudi ne more uspeti, pa ne zato,<br />
ker bi bil slab ali nesposoben, ampak<br />
zato, ker je samo nedozorel. Vendar pa<br />
tega ne razume, zato ima potem ves čas<br />
občutek, da je z njim nekaj narobe, da<br />
njemu nekaj ni uspelo.<br />
Ta dejstva mora potem nekako zamejiti<br />
in spoznati te konstrukte, ki si<br />
jih je takrat zgradil. Potrebno je v jedru<br />
priti do te bolečine. Telo začne boleti,<br />
pridejo solze bolečine. Ampak potem<br />
odleže, ko se dotakne tega oz. razkrinka<br />
to, pred čemer je ves čas bežal ali kar<br />
skušal prikriti. Tudi sram je v tem jedru.<br />
Zdi se mu, da je z njim nekaj narobe,<br />
skušal je vse narediti, da bi ta sram<br />
nekako prikril, razdajal se je, šel je preko<br />
vseh meja, šel je v nek perfekcionizem,<br />
ampak v resnici to ni čisto ničesar<br />
pomirilo, ker je bilo v funkciji prikrivanja<br />
občutka, da je z njim nekaj narobe.<br />
Tako počasi začne človek razmejevati<br />
to zavedanje. Je pa potrebnega<br />
veliko poguma za ta korak. Včasih ga<br />
morajo okoliščine v to prisiliti: kakšna<br />
stiska z lastnimi otroki ali partnerjem.<br />
Ko mu vse propada in začne raziskovati,<br />
vidi, da so v ozadju ti vzorci. Več je<br />
teh vstopnih točk.<br />
Kako začeti to razmejevanje med<br />
sabo kot osebo in sabo kot otrokom<br />
alkoholika?<br />
Že v osnovi bi bilo dobro vedeti in sprejeti,<br />
da če prihajaš iz take družine, je to<br />
en del tebe, ni pa vse, kar ti znaš ali kar<br />
ti si. Ko otrok alkoholika začne počasi<br />
prihajati v stik z vsem tem, spozna, da<br />
se mu je dogajala velika krivica. Priznati<br />
to je včasih zelo težko, ker s tem kritizira<br />
svoje starše, ki so vedno svetinja,<br />
saj so edini, ki jih ima.<br />
Ko otrok pride do spoznanja, v terapiji<br />
ali kako drugače, da so bila njegova<br />
čustva prava, njegova občutja pravilna,<br />
je že veliko narejeno. Lahko seveda<br />
tudi razume, da starši niso zmogli in<br />
znali drugače. Da jim je življenje diktirala<br />
zasvojenost in da če tega ne bi bilo,<br />
bi lahko bilo tudi drugače. Kljub temu,<br />
lahko čuti jezo, žalost, pogrešanje … To<br />
so njegova legitimna čustva. Ne sme jih<br />
zatirati, da bi zaščitil starše. Ko je bil<br />
majhen, se najbrž ni smel veliko jeziti<br />
ali pa jokati. Je pač moral preživeti.<br />
V nedavnem intervjuju je dr.<br />
Jože Kociper dejal, da se alkoholiki<br />
običajno šele po štirih letih<br />
zdravljenja začnejo vsaj približno<br />
zavedati, kaj so pretrpeli njihovi<br />
otroci. Kako naj otrok predela<br />
to travmo, če pravzaprav skoraj<br />
nikoli ni niti priznana?<br />
Za otroka alkoholika je to proces žalovanja.<br />
Da žaluje za tem, kar bi mu<br />
pripadalo, pa nikoli ni in ne bo dobil.<br />
To lahko primerjamo s tem, da se nekdo<br />
rodi z nekim primanjkljajem, brez<br />
okončine. Kako s tem živeti? Tega ne bo<br />
nikoli imel. Lahko žaluje za tem, sprejme,<br />
da je ta hiba tu, da se mu je zgodila<br />
krivica. Ni si sam izbral tega, ni on kriv.<br />
Druge izbire ni imel.<br />
Potrebno je žalovanje za tem, da od<br />
staršev ni dobil tega, kar je potreboval.<br />
Vso pravico ima, da je jezen. Ne gre za<br />
odpuščanje v smislu, da to pozabi, da se<br />
dela, kot da nič ni bilo … Gre za to, da to<br />
izpusti in se nauči s tem živeti, da ni to<br />
edino, kar ga čaka v življenju. Da to ni<br />
edino, kar ga definira.<br />
Tudi zasvojena oseba, ki se gre zdravit,<br />
mora priti do tega spoznanja. To, da<br />
neha piti, je samo telesno, je samo ena<br />
okoliščina. Če tu ni brutalne iskrenosti<br />
in pripravljenosti na to, da bo slišal to,<br />
kar je svojim otrokom povzročil, tudi<br />
ozdravljenja ni. Ni se treba zagovarjati<br />
in braniti, samo slišati mora. Šele potem<br />
lahko otrok mogoče začne zaupati in<br />
verjeti, da nekdo daje prostor resničnosti<br />
njegovih občutij. Če pa začnemo pojasnjevati<br />
svojo situacijo, ko nam pove,<br />
kaj je bilo narobe, je to tako, kot da začnemo<br />
zanikati njegova občutja. Alkoholik<br />
mora biti pripravljen slišati to, kar so<br />
drugi doživljali ob njem. To pa ni vedno<br />
lahko. Zato večina ljudi obtiči na točki,<br />
kjer se stvari ne premaknejo naprej in<br />
vzdušje ostaja enako ali pa še slabše, kot<br />
je bilo prej, ko je starš še pil.<br />
V drugih državah v zdravljenje<br />
vključujejo vso družino, pri nas<br />
le partnerja …<br />
Prav bi bilo, da se vključi celo družino.<br />
Žal so otroci tu največkrat pozabljeni<br />
in spregledani in si pozneje sami iščejo<br />
pomoč. Če pogledamo, koliko je prisotnega<br />
alkoholizma: po nekaterih ocenah<br />
do dvesto tisoč odvisnih od alkohola.<br />
Na enega alkoholika so še zraven<br />
partnerji, otroci …<br />
Torej gre za pravo epidemijo<br />
od odvisnosti poškodovane in<br />
ranjene družbe …?<br />
Ja, žal. Alkohol je socialno sprejemljiva<br />
droga.<br />
Na sistemski ravni stvari še niso<br />
urejene, so pa nekatere druge možnosti.<br />
Odrasli otrok alkoholika lahko<br />
najde pomoč, je pa to bolj stvar njegove<br />
motivacije in odločitve. Prva stvar<br />
pa je, da si sploh prizna, da je otrok<br />
alkoholika. Da razmeji: to so bili moji<br />
starši, to sem pa jaz. Da ne skriva, ker<br />
skrivanje ohranja te vzorce.
PRAZNIKI V DRUŽINI<br />
54<br />
Nasvet<br />
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Pripravimo si nepozabno<br />
družinsko silvestrovanje kar doma<br />
MOJCA<br />
KOREN LAPAJNE<br />
Zakaj bi dajali otroke v varstvo in silvestrovali<br />
brez njih, ko pa lahko skupaj z njimi doma<br />
ustvarimo nepozabne in zabavne spomine<br />
na najdaljšo noč.<br />
Pripravili smo nekaj idej in nasvetov<br />
za praznovanje zadnjega<br />
dne v letu. Naj se čuti praznično<br />
vzdušje!<br />
NAKIT IN KRAVATA<br />
Če bi se silvestrovanja udeležili kjerkoli<br />
drugje, bi se gotovo oblekli svečano. Zakaj<br />
se ne bi uredili tudi za silvestrovanje<br />
doma? Družba, s katero bomo preživeli<br />
zadnji dan leta, je tega gotovo vredna.<br />
Očetje naj si nadenejo kravate, mamice<br />
naj se naličijo, otroke oblecimo praznično.<br />
Detajli so pomembni in naša urejenost<br />
bo večeru dodala čarobnost.<br />
Če poleg smrekice in seveda jaslic<br />
z okrasitvijo doma v teh dneh nismo<br />
pretiravali, je na silvestrovo pravi čas<br />
za to. Za otroke je vizualna predstava<br />
zelo pomembna, zato skupaj z njimi<br />
okrasimo prostor, kjer bomo praznovali,<br />
ali pa jim okrasitev popolnoma<br />
prepustimo. Naj se sveti, naj visi, naj<br />
se prepleta! Tudi kakšno žarnico lahko<br />
zamenjamo z modro ali rdečo, to bo otroke<br />
gotovo navdušilo.<br />
SLAVNOSTNA VEČERJA<br />
Res ni treba, da na silvestrski dan preživimo<br />
tri ali več ur v kuhinji in se trudimo<br />
s specialitetami, ki bodo s strani<br />
otrok Nič za to, če kakšno uro prezgodaj,<br />
važno, da v novo leto zakorakate<br />
skupaj.zavrnjene na »prvi pogled«.<br />
Pripravimo enostavne jedi, za katere<br />
preverjeno vemo, da jih bodo z veseljem<br />
pojedli, le praznično noto jim dodajmo.<br />
Mizo pogrnimo svečano, uporabimo<br />
kozarce na pecljih za vse (za tiste, ki<br />
jim manj zaupamo uporabo steklenih,<br />
lahko tudi plastične). Na mizi naj bodo<br />
sveče, prtički, okraski – vse, kar temu<br />
večeru pripada.<br />
Pred večerjo še blagoslovimo dom,<br />
nato pa sproščeno začnimo praznovanje.<br />
Ne obremenjujmo se s tem, koliko kdo<br />
poje, koliko kdo umaže in koliko časa<br />
foto<br />
Glavna jed: pica,<br />
razrezana na koščke<br />
v obliki smrečic.<br />
Sladica: potica, seveda.<br />
uspe komu sedeti mirno za mizo. Ta večer<br />
ni enak ostalim v letu, zato spreglejmo<br />
stvari, ki jih sicer ne bi in predvsem<br />
uživajmo v družbi drug drugega.
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
PRAZNIKI V DRUŽINI<br />
Nasvet<br />
55<br />
Aperitiv: pripravite kozarce za<br />
šampanjec, vanje natočite pijačo po želji<br />
(jabolčnik, vino, šampanjec). Čez kozarce<br />
položite rezino pomaranče, vanjo<br />
pa zapičite kresničko. Pred večerjo vse<br />
kresničke prižgite in uživajte v pričaranem<br />
vzdušju. Predjed: Pripravite<br />
namaz tako, da s paličnim mešalnikom<br />
zmiksate tuno, sirni namaz (ali kislo<br />
smetano) ter kisle kumarice, po želji pa<br />
lahko dodate tudi šunko. Postrezite s<br />
toplimi kruhki. Lahko pa iz grisinov in<br />
kislih kumaric sestavite okusno smrekico<br />
(grisin za deblo, kumarice za veje).<br />
Glavna jed: pica, razrezana na koščke<br />
v obliki smrečic. Sladica: potica, seveda:).<br />
Lahko pa na koščke narežemo<br />
sadje (banane, jabolka, hruške, …), na<br />
Fotografirajte se,<br />
skupaj in drug drugega,<br />
napravite serijo zabavnih<br />
fotografij! Starša lahko<br />
pripravita kviz<br />
z vprašanji iz preteklega<br />
leta. Za nagrado so lahko<br />
npr. rakete, ki jih boste<br />
ob polnoči izstrelili<br />
v zrak.<br />
SHUTTERSTOCK<br />
sredino mize pa postavimo skledo pred<br />
tem stopljene čokolade, v katero bomo<br />
koščke pomakali (predlagam uporabo<br />
palčk za nabodala).<br />
ZABAVA<br />
Počnimo stvari, v katerih vsi uživamo.<br />
Pripravimo si glasbo, zapojmo in zaplešimo!<br />
Če nam ustreza, da se na tleh<br />
skupaj Ta večer ni enak ostalim v letu,<br />
zato spreglejmo stvari, ki jih sicer ne bi<br />
in predvsem uživajmo v družbi drug<br />
drugega.lotimo velike sestavljanke,<br />
počnimo to. Igrajmo se družabne namizne<br />
igre (skrbno izbrane za popolno<br />
družinsko zabavo lahko najdete tudi v<br />
naši spletni trgovini) ali pantomimo.<br />
Če le nimate dojenčka, ki v sosednjem<br />
prostoru že spi, danes drug drugega<br />
ne opozarjajte, č bo kdo (pre)glasen.<br />
Takšne pač so silvestrske zabave!<br />
Morda vam bo prav prišla tudi katera<br />
izmed naslednjih idej: Fotografirajte<br />
se, skupaj in drug drugega, napravite<br />
serijo zabavnih fotografij! Starša lahko<br />
pripravita kviz z vprašanji iz preteklega<br />
leta. Za nagrado so lahko npr. rakete,<br />
ki jih boste ob polnoči izstrelili v zrak.<br />
Skupaj lahko ustvarite plakat z željami,<br />
načrti in sklepi za prihajajoče leto.<br />
Namesto klasičnega postopka »tuš-pižama«<br />
lahko na silvestrovo uvedete<br />
praznično kopanje otrok – z veliko pene,<br />
baloni in glasbe. Vnaprej lahko pripravite<br />
praznične vrečke in vsako uro (ali<br />
pogosteje) po eno odprete – čas do polnoči<br />
bo z njimi otrokom bolj oprijemljiv.<br />
Vanje lahko spravimo drobna presenečenja<br />
ali zabavne naloge. Z otroki lahko<br />
posnamemo intervju z vprašanji, ki jih<br />
potem ponavljamo vsako leto. Vas zanima,<br />
kaj jim pomeni npr. ljubezen? Ali pa<br />
vas morda zanimajo načrti, ki jih ima za<br />
naslednje leto ali za življenje? Zabavno<br />
bo primerjati odgovore skozi leta.<br />
Svoj prestop v novo leto prilagodite<br />
utrujenosti otrok. Prestavite vse<br />
ure nazaj, pa ne bo nihče opazil drobne<br />
prevare. Nič za to, če kakšno uro<br />
prezgodaj, važno, da v novo leto zakorakate<br />
skupaj. Svečano in bleščeče!<br />
Pripravite kozarce in otroško penino,<br />
glasno odštevajte, prižgite kresničke<br />
in se močno objemite! Ni lepšega, kot<br />
zakorakati v novo leto s hvaležnostjo<br />
za ljudi poleg sebe. Pa srečno!
NOSEČNOST IN POROD<br />
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
56<br />
Kolumna<br />
„Še vsaka je rodila, pa bom tudi jaz“<br />
Porod je v naši družbi še zmeraj tabu, saj ženske misel nanj odrivajo vse do nosečnosti<br />
in pogosto celo do poroda, gre pa za doživetje v telesu, ki ga je ženska zmožna<br />
ne »pretrpeti«, ampak doživeti v vsej njegovi lepoti – porod je izjemen ples<br />
mame in otroka na poti prvega srečanja.<br />
ANA ANGELA KUMER<br />
Pri svojem delu kot obporodna<br />
spremljevalka oz. dula opažam,<br />
da mnogo prvorodk podcenjuje<br />
zahtevnost poroda. Nosečnice<br />
zaupajo, da bodo »nekako že«, tako kot<br />
so mnoge pred njimi, ali pa jih hromi<br />
pretiran strah. Največ pozornosti namenjajo<br />
prav bolečini med porodom. Še<br />
vedno velja, da so farmakološka protibolečinska<br />
sredstva, ki jih ponujajo v<br />
porodnišnicah, edini način za učinkovito<br />
lajšanje bolečin. Bolečina sproža ogromno<br />
strahu in strah posledično sproža<br />
bolečino. Gre za začaran krog.<br />
Strah je velika ovira. Številne nosečnice<br />
se bojijo, da če bodo vedele več, jih<br />
bo še bolj strah. Pa ni tako, ampak ravno<br />
nasprotno. Ženske po porodu rade povedo,<br />
da jim je poglobljena priprava na porod<br />
dala mnogo koristnih informacij, da<br />
so se po pripravah poroda bolj veselile ter<br />
da so večinoma zelo zadovoljne z izkušnjo.<br />
Vse to vpliva tudi na lažje okrevanje<br />
po porodu ter hitrejše in prijetnejše povezovanje<br />
novonastale družinice.<br />
Nekatere nosečnice so prepričane,<br />
da s pripravo niso začele »pravočasno«<br />
in da je že prepozno, zato misel na porod<br />
še bolj odrivajo. Pogosto naletim tudi na<br />
nosečnice, ki menijo, da je bolje, če o porodu<br />
ne vedo ničesar in se pustijo presenetiti.<br />
Vsaka je že rodila, bodo pa še one.<br />
Celo ideja, da priprava na porod pomeni<br />
kompliciranje, ni nič nevsakdanjega.<br />
DOBRA PRIPRAVA<br />
Opažam, da se nosečnice zavajajo z idejami,<br />
češ da imajo druge ženske slabe<br />
porodne izkušnje, ker je porod večinoma<br />
v glavi. Vse prepogosto mislijo, da<br />
so imele druge ženske slabo porodno<br />
izkušnjo zato, ker komplicirajo. Večkrat<br />
slišim sodbe v slogu: »Saj ne greš v hotel,<br />
ampak v porodnišnico,« ali »Saj je šla rodit,<br />
ne pa v wellness, kaj je pa pričakovala,«<br />
ali celo »Druge preveč zahtevajo, pri<br />
meni bo drugače, ker ne kompliciram.«<br />
To so posplošene sodbe. Ko delam z<br />
mamicami po porodu, sem priča precej<br />
drugačnim zgodbam. Zgodbam neslišanosti,<br />
nespoštovanja, nemoči, strahu,<br />
obupa … Vsem tem zgodbam je skupno<br />
SHUTTERSTOCK<br />
pomanjkanje informacij. Ne pravim, da<br />
to velja za čisto vsako izkušnjo, je pa prevečkrat<br />
resnica, s katero morajo ženske<br />
živeti. Slepo, nekritično zaupanje, da<br />
drugi vedo več in bolje o tem, kaj je najboljše<br />
zate in za tvojega otroka, se prevečkrat<br />
izkaže za nezanesljivo. Kot bi bil<br />
porod proces, ki ga ni mogoče razumeti,<br />
se nanj kakorkoli pripraviti, če pa že, so<br />
potrebna leta študija. Vendar ni tako.<br />
Dobra priprava na porod lahko naredi<br />
razliko tako v izidu kot tudi v občutju.<br />
Včasih je že malo dovolj. Včasih je potrebno<br />
več. Temeljita priprava na porod<br />
nikakor ne osiromaši, ampak obogati.<br />
Porod je neverjetna transformacija.<br />
Je ogenj in moč in eksplozija ljubezni.<br />
Porodna izkušnja<br />
je pomembna<br />
in žensko zaznamuje<br />
za vse življenje.
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 NOSEČNOST IN POROD<br />
Kolumna<br />
57<br />
Številne nosečnice<br />
se bojijo, da če bodo<br />
vedele več, jih bo še bolj<br />
strah. Pa ni tako, ampak<br />
ravno nasprotno.<br />
Svetost poroda nikoli ne bi smela biti<br />
prezrta. Ko v vsej tej moči in vrtincu<br />
občutkov na svet priveka novo bitje,<br />
popolno, nedolžno, prelepo. Rodi se otrok<br />
in rodita se mama in oče. Rodi pa se<br />
tudi ljubezen popolnega zaupanja.<br />
ČAS IN TRUD<br />
Mama ve, kaj novorojenček potrebuje,<br />
mama zna, zmore. Če poslušaš sebe,<br />
je vse preprosto. Pa je res? Resničnost<br />
ponavadi ni tako romantična. Kar ne<br />
pomeni, da ni pristna in polna ljubezni.<br />
Ne pomeni, da ni čarobna in lepa. Zahtevno<br />
in izpolnjujoče sta občutja, ki<br />
gresta z roko v roki. V svojem bistvu sta<br />
Porod je neverjetna<br />
transformacija.<br />
Je ogenj in moč in<br />
eksplozija ljubezni.<br />
Svetost poroda nikoli<br />
ne bi smela biti prezrta.<br />
porod in starševstvo neprecenljivo, neponovljivo<br />
in nezamenljivo izkustvo,<br />
vredno vsakega vložka energije.<br />
To velja tudi za pripravo, ki bi morala<br />
postati logični sestavni del vsake<br />
nosečnosti. Priprave na porod, ki jih izvajamo<br />
dule, niso enake kot priprave na<br />
starševstvo, ki jih vodijo v porodnišnicah<br />
in zdravstvenih domovih. Dule na<br />
pripravah na porod predamo strokovne<br />
informacije ter poglobljene izkušnje,<br />
ki si jih nabiramo v praksi. Te priprave<br />
niso strašne, ampak opogumljajoče,<br />
niso dolgočasne, ampak gre za posvečen<br />
čas, ki bodočega očeta in mamo na<br />
globlji način poveže s tem, kar ju čaka.<br />
Njihov namen je uvid o tem, kaj vse je<br />
mogoče, in ne predajanje suhoparnih<br />
podatkov ter navodil, kako naj bi ženska<br />
rodila in kaj naj bi bilo »pravilno«.<br />
Nikoli ni prezgodaj, da začnemo<br />
raziskovati del sebe, ki se mu reče porod,<br />
pa tudi prepozno ne. Porodna izkušnja<br />
je pomembna in žensko zaznamuje<br />
za vse življenje. Ne glede na to,<br />
kakšno zgodbo bo porod pisal, bo izkušnja<br />
mogočna, lahko pa je tudi globoko<br />
izpolnjujoča. Želim si, da bi več parov<br />
v pričakovanju imelo priložnost uvideti<br />
vrednost tovrstnih priprav na porod<br />
in se opolnomočeno ter z zaupanjem<br />
spustiti v porodni proces.<br />
KDO SEM<br />
Sem Ana Angela Kumer, žena, mama<br />
dvema navihanima fantoma, dula in<br />
svetovalka za dojenje.<br />
Na pot dule sem stopila leta 2018,<br />
ko sem začutila močan notranji klic<br />
k temu poslanstvu. Od takrat se izobražujem,<br />
spremljam nosečnice v<br />
času nosečnosti, med porodom in<br />
po njem ter ažurno spremljam aktualno<br />
dogajanje s tega področja.<br />
KDO JE DULA<br />
Dula je strokovno usposobljena oseba,<br />
ki podpira družino v času nosečnosti,<br />
med porodom in po njem.<br />
Nudi čustveno podporo in preverjene<br />
informacije na področju poroda, kar<br />
pripomore, da se lahko bodoča starša<br />
informirano odločata na podlagi strokovnih<br />
dognanj, empiričnih dokazov<br />
ter lastnih vrednot in verovanj. <br />
Komentarji bralcev<br />
Vsak porod je drugačen in vsaka<br />
ženska je drugačna. Vedno sem šla<br />
rodit brez strahu, sproščeno, vendar s<br />
prepričanjem, da bo treba to pač dati<br />
skozi, brez romantičnih iluzij. Porod<br />
je trdo delo. Nanj nisi nikoli dovolj<br />
pripravljena, ker se nikoli ne ve, kako<br />
se bo porod odvijal. Lahko se otročiček<br />
na koncu obrne, se kaj zakomplicira ali<br />
se porodnica preprosto ne odpira in<br />
je potreben urgenten carski rez, ali pa<br />
vakuumski ali kleščni porod. Pri tem<br />
nobena priprava ne pomaga!<br />
Moja generacija je preživela porode<br />
brez partnerjev in brez dul. Nekatere<br />
babice so bile dobre in prijazne, druge<br />
pa odrezave in nesramne. Ne spomnim<br />
se, da bi kateri lajšali porodne bolečine<br />
z analgetiki. Ženske, ki so rodile ponoči<br />
in so bile rezane ali raztrgane, so<br />
šivali največkrat šele dopoldan. Kako je<br />
moralo to boleti!<br />
Hvala Bogu, danes so drugačni časi.<br />
Porodnice imajo ob sebi moža ali partnerja,<br />
nekatere še porodno spremljevalke,<br />
babice so v glavne prijazne. Prav<br />
je, da je tako. Matere si to zaslužimo.<br />
Samo Barcafe
KOLUMNA<br />
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
58<br />
Kolumna<br />
Igrače, ki gredo iz roda v rod<br />
MATEJA<br />
KROPEC ŠEGA<br />
Odrasle nas nadvse veselijo iskrive in vesele otroške oči,<br />
svoje ljube navihance želimo ob decembrskih praznikih še posebej<br />
presenetiti in večina nas že nekaj časa pred prazniki razmišlja,<br />
kako bi to uresničili – včasih skušamo zadovoljiti hkrati otrokove želje<br />
in resnične potrebe, kdaj pa kdaj izbiro vodijo tudi naše lastne<br />
speče želje in kupimo nekaj, kar smo si mi sami kot otroci zelo želeli,<br />
pa pač nikoli nismo imeli sreče, da bi dobili.<br />
Čeprav je v trgovinah danes velika<br />
izbira igrač, imam včasih, ko se<br />
sprehajam po trgovinah, občutek,<br />
da so »prazne«. Da tistega,<br />
kar bi otrokom resnično želela podariti,<br />
ni na nobeni polici. Seveda, nikjer nimajo<br />
igrače, ki bi o moji ljubezni in brezpogojni<br />
naklonjenosti govorila na način, ki bi ga<br />
rada pokazala. Nobena igrača ne zajema<br />
varnega objema. Vseeno pa rada poklanjam<br />
igrače, ki so varne, ki so estetske na<br />
pogled in tako krepijo občutek za lepo,<br />
ki vzpodbujajo otroško domišljijo in ki<br />
otroke vzgajajo. Čeprav je velika večina<br />
igrač iz praktične in trpežne plastike, pa<br />
mi moja po naravi in naravnem hrepeneča<br />
duša ne da, da tudi pri izbiri igrač ne<br />
bi iskala takih iz naravnih materialov. In<br />
teh ni lahko dobiti. Zaradi mehkobe in<br />
topline jih otroci obožujejo. Čeprav so vsi<br />
naravni materiali blagodejni za drobne<br />
ročice, ki se s predmeti iz teh materialov<br />
igrajo, pa je les vendarle nekaj posebnega.<br />
ZAKAJ LES<br />
Les je naraven material, ki daje otroku<br />
občutek stika s prvobitno naravo. Če je<br />
lepo obdelan, s primerno zbrušenimi<br />
robovi in zaščiten z naravnimi premazi,<br />
bi težko našli primerljiv material.<br />
Otroci ga imajo izredno radi. Nikoli ni<br />
hladen. Gladek je, glede na drevesno<br />
vrsto pa se razlikujejo njegove lastnosti.<br />
Nekateri so mehki, drugi trdi, razlikujejo<br />
se po barvi, prožnosti, teži, kar<br />
se da s pridom uporabiti pri oblikovanju<br />
in izdelovanju igrač. Les pa je tudi<br />
brezčasen. Plastične igrače, ki jih kupimo<br />
v trgovini, so »potrošni material«.<br />
Slej ko prej se polomijo, opraskajo, otroci<br />
se jih naveličajo in igrače velikokrat<br />
romajo na smetišče. Le poredko jih<br />
poklonimo naprej, če so za silo še upo-<br />
Kako čudovito<br />
je opazovati lastne<br />
otroke med igro<br />
z igračo, ki vsa še diši<br />
po naši igri izpred let<br />
in za katero morda<br />
vemo, da sta se z njo<br />
igrali že vaša mama<br />
in babica.
| <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
KOLUMNA<br />
Kolumna<br />
59<br />
rabne. Lesene igrače pa so, če so seveda<br />
kakovostno narejene iz trdega, trpežnega<br />
lesa, praktično neuničljive.<br />
Ker menim, da je tradicija tisto, v čemer<br />
je otrok zakoreninjen, iz česar torej<br />
raste, se mi zdi prav, da poskušam navduševati<br />
za oblikovanje nove oblike družinske<br />
tradicije oziroma za vzdrževanje<br />
že obstoječih. Ponekod po svetu poznajo<br />
t. i. dediščinske igrače. To so igrače, ki se<br />
prenašajo iz roda v rod in so del družinske<br />
dediščine. Med njimi najdemo gugalne<br />
konjičke, vozičke, vlakce, gradove,<br />
punčke in posteljice zanje … Kako čudovito<br />
je opazovati lastne otroke med igro z<br />
igračo, ki vsa še diši po vaši igri izpred let<br />
in za katero morda veste, da sta se z njo<br />
igrali že vaša mama in babica.<br />
DEDIŠČINSKE IGRAČE<br />
Nekaj jih spremljam po spletu, enega<br />
imamo pa pri nas kar doma. Mojstri, ki se<br />
lotijo izdelave takih igrač, so nekoliko posebni<br />
ljudje. Po navadi se v njih še vedno<br />
skriva otroška duša, so iskreni ljubitelji<br />
otrok in vsega otroškega, kar se v odrasli<br />
Rada poklanjam igrače,<br />
ki so varne, ki so<br />
estetske na pogled<br />
in tako krepijo občutek<br />
za lepo, ki vzpodbujajo<br />
otroško domišljijo<br />
in ki otroke vzgajajo.<br />
SHUTTERSTOCK<br />
dobi žal včasih izgubi. Velikokrat imajo<br />
visoko izoblikovano zavest o varovanju<br />
okolja in narave. Ker so njihove igrače<br />
trpežne in zahtevajo veliko natančnega<br />
dela, so praviloma unikatne. Nekateri<br />
izdelovalci celo želijo spoznati otroka za<br />
katerega delajo določeno igračo. Tako se<br />
lažje odločijo, kako jo oblikovati.<br />
Seveda pa nihče vaših otrok ne<br />
pozna tako dobro, kot jih poznate<br />
sami. Zato – če imate vsaj malo smisla<br />
za to – pogumno orodje na plan. Izdelava<br />
igrač je izredno sproščujoče delo.<br />
Izdelek pa bo prežet z ljubeznijo do<br />
tistih, ki jim je namenjen.<br />
Stari predmeti nosijo s sabo del duše<br />
tistega, ki jih je uporabljal. Bližje ko nam<br />
je nekdo bil, več nam pomeni predmet,<br />
ki nam ga je zapustil. Pri lesenih igračah<br />
je najbolje to, da nikoli ne zastarijo. Ko<br />
jih otroci prerastejo, ostanejo igrače kot<br />
čudovit kos opreme vašega bivališča. V<br />
sebi nosijo spomine na nožice, ki so plezale<br />
po njih, na vriske, ki so polnili hišo,<br />
na jok, ki se je prelival v smeh in nazaj,<br />
pripovedujejo družinske zgodbe in čakajo.<br />
Čakajo, da bodo spet šepetale dogodivščine<br />
preteklih generacij. Čakajo<br />
na nove ročice, da jih bodo objele in jih<br />
vrnile v življenje.<br />
<br />
Komentarji bralcev<br />
Doma imamo kakih 65 let staro leseno<br />
posteljo za dojenčka. V njej je spalo že<br />
devet otrok v dveh generacijah rodbine.<br />
Njihova imena smo vžgali v ograjo.<br />
Ponosno jo hranimo za naslednje<br />
generacije.<br />
Joc
SLADKO-SLANE BRBONČICE <strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
60<br />
Za zaključek leta –<br />
nežna in krhka Pavlova<br />
SELMA BIZJAK<br />
Osnova Pavlove so v sneg stepeni beljaki, ki jih poljubno oblikovane<br />
na nizki temperaturi posušimo v pečici. Za nadev pripravimo domačo<br />
vanilijevo kremo in stepeno smetano. Torto pa okrasimo s poljubnim<br />
svežim sadjem. Gre za sladico, za katere pripravo sicer potrebujemo malce<br />
več časa (peka beljakovega biskvita in njegovo ohlajanje), a končni videz<br />
in okus te krhke torte poplača ves čas in trud vložen v njeno pripravo.<br />
Pred nami je še zadnje dejanje leta<br />
2022, praznovanje silvestrovega,<br />
poslavljanje od leta, ki nam je veliko<br />
dalo, marsikaj vzelo, predvsem<br />
pa nam omogočilo, da smo še vedno tukaj<br />
in še vedno lahko ustvarjamo prihodnost,<br />
tako svojo kot okolice, kateri pripadamo.<br />
Ker si sama želim, da bi se od leta, ki<br />
se poslavlja, vsi poslovili zadovoljni in<br />
srečni, sem za zadnji letošnji recept v<br />
tedniku izbrala nežno in krhko sladico –<br />
torto imenovano Pavlova.<br />
Preden vas povabim k branju in preizkušanju<br />
recepta, bi se vam rada zahvalila<br />
za prebiranje in preizkušanje mojih receptov<br />
ter vam zaželela prijetno praznovanje<br />
silvestrovega, v letu, ki prihaja, pa<br />
predvsem zdravja in osebne sreče! <br />
KRHKA<br />
VANILIJEVA PAVLOVA<br />
Za beljakov biskvit:<br />
• 150 g beljakov (približno 4 jajca),<br />
210 g kristalnega sladkorja, 15 g<br />
jedilnega škroba, 1 čajno žličko<br />
vanilijeve paste ali ekstrakta,<br />
1 čajno žličko jabolčnega kisa<br />
Za vanilijevo kremo:<br />
• 250 ml smetane za stepanje,<br />
75 ml mleka, 75 g sladkorja,<br />
75 g jedilnega škroba, 4 sveže<br />
rumenjake, 1 strok vanilije<br />
Potrebujemo še:<br />
• 200 ml stepene smetane,<br />
sveže sadje po izbiri (borovnice,<br />
jagode, maline, robide, ribez,<br />
brusnice …), sladkor v prahu
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
SLADKO-SLANE BRBONČICE<br />
61<br />
PRIPRAVA:<br />
1. Pečico segrejemo na 100 stopinj<br />
Celzija, enakomerno gretje<br />
spodaj-zgoraj.<br />
2. Beljakom dodamo mešanico<br />
kristalnega sladkorja in<br />
jedilnega škroba ter jih stepemo<br />
v sneg, ki mora biti trd in bleščeč.<br />
3. Nato dodamo še vanilijevo<br />
pasto ali ekstrakt in jabolčni<br />
kis. Stepamo še minuto.<br />
4. Beljakovo maso predenemo v<br />
dresirno vrečko ali si pri nanosu<br />
pomagamo z lopatko ali žlico.<br />
5. Na spodnjo stran papirja za peko<br />
narišemo krog premera 20 cm.<br />
6. Papir postavimo na pekač.<br />
7. V krog namažemo beljakovo<br />
maso (v višini 1,5 cm).<br />
8. S preostankom beljakove mase<br />
oblikujemo rob beljakovega<br />
biskvita.<br />
9. Postavimo v pečico na srednje<br />
vodilo in brez odpiranja biskvit<br />
sušimo 1 uro in 40 minut.<br />
10. Ko je biskvit pečen, rahlo<br />
odpremo pečico, da vlaga uhaja<br />
in biskvit popolnoma ohladimo.<br />
To traja nekaj ur.<br />
PRIPRAVA KREME:<br />
1. V lonec zlijemo smetano,<br />
mleko ter dodamo strok<br />
vanilije, katerega smo<br />
predhodno po dolžini prerezali<br />
in iz njega v smetano postrgamo<br />
najprej semena ter nato dodamo<br />
še cel zunanji del. Zavremo,<br />
lonec odstavimo ter pustimo<br />
počivati 30 min.<br />
2. Medtem v drugem loncu z<br />
električnimi metlicami zmešamo<br />
sladkor, škrob ter rumenjake v<br />
puhasto svetlo kremo.<br />
3. Po 30 minutah »namakanja«<br />
vanilije jo skozi cedilo prelijemo<br />
k sladkim rumenjakom ter<br />
ročno z metlico na šibkem<br />
ognju dobro vse skupaj pazljivo<br />
mešamo in pazimo, da ne<br />
nastanejo grudice.<br />
4. Kremo med stalnim mešanjem z<br />
ročno metlico kuhamo 15 minut,<br />
nato jo odstavimo in ohladimo.<br />
5. Kremo pokrijemo s prozorno<br />
folijo za živila ter jo za nekaj ur<br />
postavimo v hladilnik.<br />
SESTAVLJANJE TORTE:<br />
1. Preden torto sestavimo,<br />
očistimo in operemo sadje.<br />
2. Beljakov biskvit, ki mora biti res<br />
ohlajen, previdno predenemo<br />
na krožnik ali pladenj, kjer bo<br />
torta servirana.<br />
3. Robove posujemo<br />
s sladkorjem v prahu.<br />
4. Biskvit najprej nadevamo s<br />
hladno vanilijevo kremo.<br />
5. Dodamo stepeno smetano.<br />
6. Nato po celotni površini<br />
razporedimo sadje.<br />
7. In že imamo pripravljeno torto,<br />
ki bo navdušila vse ljubitelje<br />
sladkih grižljajev.<br />
Prijetno sladkanje!<br />
Selma Bizjak, kulinarični blog Sladko Slane<br />
Brbončice www.sladkoslanebrboncice.si<br />
REŠITVE str. 62-63:<br />
Rešitev križanke (vodoravno): klobuk, recept, Ig, RR,<br />
sultan, Trnava, seja, IB, poslastica, Hiti, anticiklon,<br />
iver, utop, rov, čuk, LK, La Paz, nejevolja, Iranec,<br />
Sahara, Nil, list, lider, gon, estrada, Joe, Inn, Oto, alk,<br />
Lucija, vaba, Umažanka, RP, ČB, ID, Anton, arena, njiva,<br />
jamar, teror. Glavno geslo: Srečno v novem letu.<br />
Rešitev dopolnjevanke:<br />
BODI ZDRAVA, DOMOVINA!<br />
Rešitev magičnega kvadrata:
RAZVEDRILO<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
62<br />
MAGIČNI KVADRAT<br />
1 nadzor, pregled<br />
2 naš zgodovinar, arhivist in raziskovalec, vodilni<br />
strokovnjak za pomožne zgodovinske vede (Božo)<br />
3 2023<br />
4 ostanek po stiskanju sadja; tudi usedlina pri kuhanju<br />
surovega masla<br />
5 ostanek iz starih obdobij<br />
6 računalniški font, ki ga je razvil Microsoft<br />
(iz črk TEENYPOP)<br />
7 reka pozabljenja v grški mitologiji - namizno pregrinjalo<br />
8 ime našega ilustratorja in oblikovalca<br />
Mavca - črka grške abecede<br />
V liku je 6 črnih polj, ki ločijo besede med seboj. (jp)<br />
DOPOLNJEVANKA<br />
S V O _ _ _ O M I S E L N O S T<br />
P O L _ _ _ E L E K<br />
E N A K O P _ _ _ N O S T<br />
P R E Z _ _ _ L Ž I T E V<br />
T E K _ _ _ A L E C<br />
D I S K R I M _ _ _ C I J A<br />
Na vsako črtico vpišite pravo črko, tako da boste prebrali<br />
znane besede. Potem vpisane črke po vrsti prenesite v<br />
spodnja polja, kjer boste prebrali lepo voščilo. (jp)<br />
Dopolnjevanki in sudoku je sestavil Jože Petelin.<br />
vipavska.eu @VipavskaEU<br />
Učitelj vpraša Janezka:<br />
- <strong>Koliko</strong> je 2+2?<br />
- 4.<br />
- Sedi, 5!<br />
- Presneto, saj sem vedel, da je pet!
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 KRIŽANKA<br />
63<br />
Tomo Strle/CITRUS<br />
DOMOVINA<br />
IZBRANA<br />
JED<br />
OBMOČJE<br />
VISOKEGA<br />
ZRAČNE-<br />
GA TLAKA<br />
UTOPITEV<br />
(STAR.)<br />
GLAVNO<br />
MESTO<br />
BOLIVIJE<br />
PREBI-<br />
VALEC<br />
IRANA<br />
VELIKA<br />
REKA<br />
V EGIPTU<br />
NAGON<br />
DOMOVINA<br />
NASELJE<br />
PRI POR-<br />
TOROŽU<br />
PREBI-<br />
VALKA<br />
UMAGA<br />
ČRTOMIR<br />
BOŠNJAK<br />
OKROGLO<br />
BORIŠČE<br />
V AMFI-<br />
TEATRIH<br />
RAZISKO-<br />
VALEC<br />
KRAŠKIH<br />
JAM<br />
AMERIŠKI<br />
KEMIK<br />
(LINUS<br />
CARL)<br />
PROVINCA<br />
V KANADI<br />
KOST V<br />
STOPALU<br />
SLADKO-<br />
VODNA<br />
RIBA<br />
ANDREJ<br />
CAPUDER<br />
MLEČNI<br />
IZDELEK<br />
SESTANEK<br />
NASELJE<br />
NA<br />
PAŠMANU<br />
SESTAVIL<br />
ANDREJ<br />
PRAZNIK<br />
TRŠE PO-<br />
KRIVALO<br />
S KRA-<br />
JEVCI<br />
NAVODILO<br />
ZA PRI-<br />
PRAVO<br />
JEDI<br />
NASELJE<br />
JUŽNO<br />
OD LJUB-<br />
LJANE<br />
NASLOV<br />
TURŠKIH<br />
VLADAR-<br />
JEV<br />
MESTO NA<br />
SLOVAŠK.<br />
IT. PISEC<br />
(UMBERTO)<br />
SLOV.<br />
ŠPORTNIK<br />
LETA<br />
2022<br />
ZLITINA<br />
13<br />
OROSLAV<br />
CAF<br />
ROBERT<br />
REDFORD<br />
LILI<br />
NOVY<br />
11 SEVERNO-<br />
AMERIŠKO<br />
DREVO<br />
NEKDANJI<br />
1<br />
SLOV.<br />
HOKEJIST<br />
(GORAZD)<br />
15 TRSKA<br />
DEL<br />
16<br />
RUDNIKA<br />
PRIDEL. ZE-<br />
LENJAVE<br />
OZLOVO-<br />
LJENOST<br />
ZVIŠANI<br />
TON C<br />
NAJVEČJA<br />
5<br />
PUŠČAVA<br />
SILVA<br />
TRDINA<br />
MET<br />
IZRASTEK<br />
NA VEJI<br />
ZABAVNA<br />
6<br />
UMETNOST<br />
NIZEK<br />
SVET<br />
REKA V<br />
8<br />
AVSTRIJI<br />
RJAVA<br />
BARVA<br />
12<br />
IVO<br />
DANEU<br />
ERNA<br />
MEŠKO<br />
2<br />
ALFRED<br />
NOBEL<br />
SLIKAR<br />
AŽBE<br />
KMETIJ-<br />
SKO ZEM-<br />
LJIŠČE<br />
VELIKO<br />
NASILJE<br />
PEVEC<br />
PESTNER<br />
ČRV NA<br />
TRNKU<br />
FILOZOF<br />
(IMMAN.)<br />
NOČNA<br />
PTICA<br />
JAKOB<br />
ALJAŽ<br />
OČE<br />
RADO<br />
PEZDIR<br />
TRAJEK-<br />
TORIJA<br />
PEVKA<br />
AMBROŽ<br />
3<br />
INGRID<br />
BERGMAN<br />
IVAN<br />
VURNIK<br />
KOTANJA<br />
NA KRASU<br />
LOVRENC<br />
4<br />
KOŠIR<br />
VODNO<br />
PLOVILO<br />
POLITIČNI<br />
VODITELJ<br />
NASELJE<br />
V BRDIH<br />
ČLOVEK,<br />
KI ŽGE<br />
APNO<br />
9<br />
AMERIŠKI<br />
PRED-<br />
SEDNIK<br />
BIDEN<br />
PINGVINU<br />
PODOBNA<br />
PTICA<br />
S. MORJA<br />
ČLOVEK,<br />
KI KAJ KILOTONA<br />
UPRAVLJA<br />
7<br />
GRŠKI<br />
BOG<br />
VETROV<br />
14<br />
ZBIRANJE<br />
PRISPEV-<br />
KOV<br />
V CERKVI<br />
REKLO<br />
GLAVNO GESLO<br />
1 2 3 4<br />
5 6 7 8<br />
10 9 10 11 12<br />
13 14 15 16
SLIKOVITO<br />
64<br />
Humor<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Predsednica in prva dama –<br />
Fernando Botero<br />
GREGOR ČUŠIN<br />
A: Naj te kar takoj popravim in ti povem,<br />
da je naslov zavajajoč!<br />
B: Naslov?<br />
A: Naslov slike, članka … Kar pač hočeš.<br />
B: Na kaj namiguješ?<br />
A: Na nič ne namigujem. Gre za<br />
gola dejstva.<br />
B: Oprosti, sem proti kakršnikoli<br />
goloti na javnih mestih, predvsem pa<br />
mislim, da golota nima kaj iskati v reviji,<br />
ki je tako rekoč družinskega značaja.<br />
A: Zdaj pa ti na nekaj namiguješ!<br />
B: Ne, prav na nič ne namigujem.<br />
Sem proti pohujševanju otrok in mladoletnikov,<br />
zato se jasno in glasno izrekam<br />
prosti goloti. Torej te prosim, da namesto<br />
golih uporabiš kakšna druga dejstva.<br />
A: Hja ... Rekel bi suha, suha dejstva,<br />
pa se bojim, da te bo to še bolj zmotilo.<br />
B: Na kaj pa zdaj namiguješ?<br />
Fernando Botero, Predsednica in prva dama (1989).<br />
A: Na tvojih sto in še nekaj kilogramov.<br />
Oziroma na tistih petinštirideset,<br />
ki jih imaš preveč.<br />
B: Tvoje namigovanje je brezpredmetno.<br />
Ničesar nimam preveč. Gre<br />
zgolj za recikliranje presežka in posledično<br />
hrambo.<br />
A: Dobro. Tudi prav. Preprosto<br />
dejstvo je, da si debel, in preprosto<br />
dejstvo je, da je naslov tvojega članka<br />
napačen in zavajajoč.<br />
B: V prid konstruktivnosti debate,<br />
bom spregledal tvojo grobo žalitev in<br />
diskriminatoren odnos do manjšine, ki<br />
trpi zavoljo prekomerne teže.<br />
A: Kakšna manjšina neki?! Kdaj si<br />
se nazadnje pogledal v ogledalo? Ti nisi<br />
nikakršna manjšina!<br />
B: Kot rečeno: v prid konstruktivnega<br />
poteka debate bom spregledal žalitev<br />
in se osredotočil<br />
zgolj na tvoje insinuacije.<br />
V kakšnem<br />
smislu se ti zdi naslov<br />
slike oziroma<br />
članka zavajajoč?<br />
A: Na sliki ni<br />
predsednice!<br />
B: Lepo te prosim,<br />
prizanesi mi<br />
s parolami: »To ni<br />
moja predsednica!«<br />
Vsak opravilno<br />
sposoben državljan<br />
bi moral premoči<br />
toliko demokratičnega<br />
čuta, da sprejme<br />
volilni rezultat,<br />
tudi če se z njim ne<br />
strinja.<br />
A: Ne gre za to!<br />
Na sliki ni predsednice.<br />
B: Daj, umiri se.<br />
Pač ne pripada političnemu<br />
polu, ki<br />
ga voliš že trideset<br />
let. Pa kaj?!<br />
A: Na sliki ni<br />
predsednice!<br />
WIKIART<br />
B: Poslušaj, razumem, da ženska<br />
na čelu države ni tvoja intimna opcija.<br />
Preboli!<br />
A: Na sliki ni predsednice. Slika se<br />
imenuje »predsednik in prva dama«.<br />
B: Hočeš reči, da je predsednik<br />
osel, ki ga jaha prva dama? Res je, da<br />
si s tem opisal kar nekaj evropskih in<br />
svetovnih predsedniških parov, a vseeno<br />
nekoliko pretiravaš, se ti ne zdi?<br />
A: Če si že vpletel osle, potem ti moram<br />
povedati, da večjega od tebe še nisem<br />
srečal. Ženska na sliki jaha konja,<br />
ne osla. Ženska na sliki je prva dama.<br />
Na konju. Slika, ki si jo objavil, je diptih.<br />
B: Ne, tiho pa ne bom! Ne boš me<br />
utišal! Kaj sploh govoriš? Kje pa je potem<br />
predsednik?<br />
A: Slika je dvodelna oziroma gre za<br />
dve sliki: na prvi, ki si jo spregledal, je<br />
predsednik – ki mimogrede prav tako<br />
jaha konja – na drugi pa je njegova žena<br />
– prva dama. Razumeš?!<br />
B: A tako? Samo … Kaj pa naj zdaj? Članek<br />
je že skoraj do konca napisan, ne da<br />
se mi ga popravljati. Pa tudi časa nimam.<br />
Rok za oddajo se neusmiljeno bliža.<br />
A: Ma, pusti kot je. Ljudje so še večji<br />
osli kot ti. Nihče ne bo opazil.<br />
B: Misliš?<br />
A: Vem. Poleg tega pa je za naše<br />
trenutne razmere naslov čisto pravi.<br />
Imamo predsednico, ki je – ob možu,<br />
ki je bolj stric iz ozadja kot soprog –<br />
hkrati tudi prva dama. In je na konju.<br />
Hočem reči: uspelo ji je!<br />
B: Pa ji bo res uspelo? Mislim: kakšna<br />
predsednica se ti zdi, da bo? Kaj bo delala<br />
drugače od bivšega predsednika?<br />
A: Kaj pa vem. Gotovo je le to, da<br />
ene stvari, ki jo je počel prejšnji predsednik,<br />
ona res ne bo izvajala.<br />
B: Česa?<br />
A: Maratona!
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022 POLITIČNA POEZIJA<br />
Humor<br />
65<br />
Razkričala se je kakor sraka,<br />
pa bila je kosova samica,<br />
ni bilo preslišati moč klica,<br />
na odziv ki komajda že čaka.<br />
MARKER KOSS<br />
ORNITOLOŠKA ANALIZA<br />
Dobro, v ptičjem svetu so razlike,<br />
reče laik in nato počaka<br />
še na analizo strokovnjaka,<br />
naj ornitolog poda srž slike.<br />
Več politične poezije je na strani www.verzifikator.si<br />
Si popravila na glavi ščetko<br />
je, da videz resnejši dobode,<br />
razkričala se je, da svobode<br />
ji dovolj je, da nazaj gre v kletko.<br />
Na svobodi so različni ptiči,<br />
to bilo nekoč ji je v veselje,<br />
skupaj ko so še gojili želje,<br />
svet drugačen da bi bil pri priči.<br />
Pa so sunili jo prav svobodno,<br />
najprej njo, potem še drugo ptico,<br />
po imenu vrste bobnarico,<br />
kosovki zato je prav nerodno.<br />
Se ornitolog s tem ne ukvarja,<br />
stvar je zanj zares preenostavna,<br />
tale zdraharija ptičja javna<br />
zanj podobnosti le ponazarja.<br />
Če nekoč bili so ptiči razni<br />
v istem gnezdu, ni opravičila,<br />
združba so enakih, je storila<br />
kosovka zdaj nov korak porazni.<br />
V golobnjaku na svobodi vlada<br />
en princip samo, kaj bi žgolela<br />
kosova samica, kljun vrtela,<br />
jasno je, perjad ta skupaj spada.<br />
Fotomontaža CITRUS
TAZADNJA<br />
66<br />
Humor<br />
<strong>78</strong> | 29. DECEMBER 2022<br />
Bog sporočil:<br />
umrlim zaradi prekomernega<br />
uživanja potice bo odpuščeno<br />
Vsi vemo, da je požrešnost eden od sedmih smrtnih grehov, vendar vsako leto<br />
praznujemo praznike, med katerimi bi kakršnakoli zavrnitev dodatnega koščka<br />
potice izjemno prizadela babice, tete, sosede, mame, sestre, žene in vse druge oblike<br />
božičnih angelov, ki bi se lahko nevarno hitro spremenile v demone.<br />
SVIT PODGORNIK<br />
Vatikan je zato v zgodnjih jutranjih<br />
urah za vse nesrečnike,<br />
ki se med uživanjem<br />
orehove potice in janeževega<br />
upognjenca sprašujejo, v kateri krog<br />
pekla bodo padli, sporočil informacijo,<br />
ki je prinesla olajšanje: umrlim za<br />
preveliko količino božičnih radosti bo<br />
odpuščeno: »Papež je imel videnje, v<br />
katerem mu je Bog razodel, da razume,<br />
Fotomontaža CITRUS<br />
da se je preprosto nemogoče upreti še<br />
enemu koščku orehove potice ali božičnega<br />
peciva, zato bo tistim, ki jih<br />
bo duša zapustila zaradi dobrot, odpuščen<br />
zadnji sladki greh.«<br />
Tako je veselo novico sporočil vatikanski<br />
predstojnik za stike z javnostjo<br />
S. Ladki. Papež naj bi imel videnje<br />
v času sieste (počitka po kosilu), ko<br />
naj bi ga sicer mučila zgaga. Novica<br />
Dobro obveščeni viri iz Vatikan trdijo, da je papež Golobu povedal, da njegova potica ni niti približno<br />
tako dobra kot ona, ki mu jo je pekla Slovenka Voršičeva v Buenos Airesu. Bojda je svojemu tajniku<br />
potem rekel: »Eh, vse so izpridili ti komunisti, še potice na znajo več narediti, kot je prav.«<br />
je razveselila množice po vsem svetu,<br />
ki pa se po obilnih kosilih niso uspele<br />
premakniti na ulice, da bi slavile Boga.<br />
Čaščenje je zato prestavljeno v januar,<br />
ko bo prišel čas za izpolnjevanje novoletnih<br />
zaobljub.<br />
Nad razodetjem pa niso vsi navdušeni.<br />
L. Opata, vodja pogrebnega zavoda<br />
Na drugo stran v prvem razredu<br />
je za naš mikrofon povedal: »Rezultata<br />
tega razodetja si sploh ne morate<br />
predstavljati. Na pokopališčih januarja<br />
ne bo več možno dobiti prostora, poleg<br />
tega bomo morali izdelati ogromno<br />
krst velikosti XXL. Ljudje se bodo potem<br />
spet pritoževali, ker bodo pogrebi<br />
dražji. Poglejte, če je treba vašo krsto v<br />
grobnico spustiti z žerjavom, namesto<br />
da jo vanjo položijo pogrebci, so stroški<br />
pač višji.«<br />
Kljub opozorilom in protestom<br />
pa se rajanje po božičnem čudežu nadaljuje.<br />
Pred nekaj urami je novica o<br />
podobnem razodetju sporočil tudi carigrajski<br />
patriarh, ki pa je svoje vernike<br />
opozoril, naj ob hranjenju vseeno ne<br />
pozabijo na dovoljšno količino ouza<br />
(janževega žganja), ki bo poskrbela, da<br />
bosta bolje tekli tako prebava kot tudi<br />
nebeška administracija, ki bo morala<br />
ugoditi veliko manjši količini prošenj<br />
za zmanjšanje prebavnih motenj.<br />
Pri Tazadnji smo z grozo spremljali<br />
razglasitev, ki bo nedvomno zapečatila<br />
usode mnogih, ki so do sedaj imeli<br />
vsaj majhne možnosti, da se izognejo<br />
zastrupitvi zaradi prevelike količine<br />
hrane. Vam pa želimo raztegljive hlače,<br />
močne digestive, zadovoljstvo med prazniki<br />
ter, vseeno, nekoliko zmernosti.
Podprite neodvisno<br />
novinarstvo.<br />
Pridružite se naročnikom<br />
tiskanega tednika <strong>Domovina</strong>.<br />
Sklenite letno naročnino<br />
in prihranite: namesto<br />
187,20 € samo 159 €<br />
-15 %<br />
Ne splača se vam odlašati,<br />
saj si z naročilom DANES<br />
lahko zagotovite fiksno<br />
ceno za eno leto!<br />
<strong>Domovina</strong><br />
DA, računajte name, naročam tednik <strong>Domovina</strong>.<br />
(ustrezno označite)<br />
12-mesečna naročnina (52 številk; namesto 187,20 € samo 159 €)<br />
želim plačilo na 4 obroke po 39,75 €<br />
<strong>Domovina</strong> je<br />
ta hip najboljši<br />
slovenski<br />
družbenopolitični<br />
tednik.<br />
dr. Žiga Turk, profesor in publicist<br />
6-mesečna naročnina (26 številk; namesto 93,60 € samo 86,50 €)<br />
Ime in priimek * :<br />
Ime podjetja (poslovni naročnik):<br />
Ulica in hišna št. * :<br />
Poštna št. in kraj * :<br />
Telefon * :<br />
E-mail * :<br />
Podpis * :<br />
S podpisom potrjujem, da se strinjam s splošnimi pogoji naročanja.<br />
Kako postanete naročnik?<br />
Izberite način, ki vam je najlažji.<br />
POKLIČITE<br />
059 020 001<br />
(vsak dan od 9.00 do 15.00)<br />
Poštnino za tednik plača <strong>Domovina</strong>.<br />
Podatki za plačilo naročnine: Cesta v Log 11, 1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
Številka TRR: SI56 0284 3026 4323 628<br />
Namen: Naročnina na tednik <strong>Domovina</strong><br />
Sklic: 00 2023-2145 • Koda: SUBS • Koda banke: BACXSI22<br />
SKENIRAJTE<br />
QR KODO<br />
in izpolnite<br />
elektronsko<br />
naročilnico<br />
PIŠITE<br />
narocnine@domovina.je<br />
POŠLJITE<br />
<strong>Domovina</strong> d.o.o.<br />
Cesta v Log 11, 1351<br />
Brezovica pri Ljubljani<br />
OBIŠČITE<br />
www.domovina.je<br />
Všeč mi je to,<br />
da ni tem, ki bi<br />
se jih uredništvo<br />
Domovine<br />
izogibalo.<br />
Rado Pezdir, ekonomist in publicist<br />
S podpisom potrjujem, da sem seznanjen z navedenimi splošnimi pogoji naročanja, ki so objavljeni na spletnem naslovu https://www.domovina.je/splosni-pogoji-narocanja/.
DONACIJSKA AKCIJA 2022<br />
KDOR TRKA,<br />
SE MU BO ODPRLO<br />
FINANČNI CILJ 55.000 €<br />
Počaščeni bomo, če boste naš ambasador ter boste naše delo<br />
in vrednote predstavili tudi svojim prijateljem in znancem.<br />
Vsak evro šteje. Iz srca hvala za vaš dar!<br />
Z DONACIJO PODPRETE:<br />
Delovanje<br />
zavoda<br />
Iskreni<br />
Izvajanje<br />
obstoječih delavnic<br />
in programov<br />
Razvoj novih<br />
delavnic in<br />
programov<br />
Podporni sklad,<br />
iz katerega (so)financiramo<br />
terapije in<br />
udeležbo na delavnicah<br />
osebam, ki si tega sicer<br />
ne bi mogle privoščiti<br />
Delovanje<br />
portala<br />
Iskreni.net<br />
SPLETNA DONACIJA<br />
www.iskreni.net/trgovina/donacijska-akcija<br />
T: 064 135 136 E: info@iskreni.net