Domovina 75: Samorefleksija desne sredine
“Stranke, ki izvirajo iz vrednot rojstva slovenske demokracije (SDS, NSi in SLS), so letos doživele več porazov. Dober rezultat na lokalnih volitvah in tesen poraz v predsedniški tekmi so dojele kot povsem nepomemben ob hudem porazu na parlamentarnih volitvah in treh referendumih. Zaradi dobrega rezultata Anžeta Logarja se je v javnosti začelo veliko govoriti o samorefleksiji pomladne trojke. In ta se je zgodila. Ne pa kot samorefleksija, ampak kot samo refleksija,” v uvodniku piše urednik Tino Mamić.
“Stranke, ki izvirajo iz vrednot rojstva slovenske demokracije (SDS, NSi in SLS), so letos doživele več porazov. Dober rezultat na lokalnih volitvah in tesen poraz v predsedniški tekmi so dojele kot povsem nepomemben ob hudem porazu na parlamentarnih volitvah in treh referendumih. Zaradi dobrega rezultata Anžeta Logarja se je v javnosti začelo veliko govoriti o samorefleksiji pomladne trojke. In ta se je zgodila. Ne pa kot samorefleksija, ampak kot samo refleksija,” v uvodniku piše urednik Tino Mamić.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Spori v<br />
Golobovi vladi,<br />
v ozadju Črnčec<br />
Novi<br />
davki<br />
za Cerkev<br />
Epilog<br />
lokalnih<br />
volitev<br />
Poštnina plačana pri pošti<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
Obtožili<br />
slikarja<br />
p. Rupnika<br />
<strong>75</strong><br />
3,60 €<br />
8. 12. 2022<br />
<strong>desne</strong><br />
<strong>Samorefleksija</strong><br />
<strong>sredine</strong>
KOLEDAR ZA LETO 2023<br />
z ilustracijami iz knjige ADAMOVO REBRO<br />
Čudovite ilustracije Evgenije Jarc Zaletel. Verzi iz knjige<br />
Adamovo rebro. Dovolj prostora za dnevne zaznamke.<br />
Poseben prostor za zapisovanje drugih beležk.<br />
Informacije o praznikih in godovih.<br />
Tako ne<br />
boste nikoli<br />
več pozabili<br />
na rojstne<br />
dneve, obletnice<br />
in pomembne<br />
dogodke.<br />
Pa tudi na<br />
zobozdravnika,<br />
frizerja ali<br />
vulkanizerja<br />
ne.<br />
Cena<br />
12 €<br />
NAROČITE<br />
KOLEDAR<br />
IDEJA ZA DARILO<br />
Komplet knjige in koledarja<br />
Adamovo rebro<br />
NAROČITE<br />
KNJIGO<br />
T: 064 135 136<br />
E: info@iskreni.net<br />
www.iskreni.net/trgovina/product/<br />
stenski-koledar-adamovo-rebro/
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
MOJA BESEDA<br />
3<br />
Najlažje je kazati s prstom na drugega<br />
Piše: TINO MAMIĆ,<br />
odgovorni urednik<br />
tednika <strong>Domovina</strong><br />
Še zadnje letošnje volitve so mimo. Bitka<br />
za rezultate pa se je šele razvnela. Navajeni<br />
smo, da večina politikov pred volitvami<br />
napoveduje zmago, po rezultatih<br />
volitev, ki niso v skladu z napovedmi, pa so z<br />
njimi vsi zadovoljni. Nihče ne reče, da je doživel<br />
poraz. A čeprav so vsi uradno zadovoljni z<br />
rezultati, hitro začnejo iskati krivce za slab rezultat.<br />
Največkrat so to drugi.<br />
Stranke, ki izvirajo iz vrednot rojstva slovenske<br />
demokracije (SDS, NSi in SLS), so letos<br />
doživele več porazov. Dober rezultat na lokalnih<br />
volitvah in tesen poraz v predsedniški tekmi<br />
so dojele kot povsem nepomemben ob hudem<br />
porazu na parlamentarnih volitvah in treh<br />
referendumih. Zaradi dobrega rezultata Anžeta<br />
Logarja se je v javnosti začelo veliko govoriti o<br />
samorefleksiji pomladne trojke. In ta se je zgodila.<br />
Ne pa kot samorefleksija, ampak kot samo<br />
refleksija. Kot ocena drugega,<br />
ne samega sebe.<br />
SDS in NSi nista šli<br />
sami vase in nista poiskali<br />
svojih napak. Janez Janša<br />
je med krivce za referendumski<br />
poraz uvrstil NSi<br />
in Logarja. Matej Tonin<br />
pa obratno. Šel je še dlje in<br />
rekel, kar se v politiki običajno<br />
ne reče: da NSi ne bo<br />
več nikoli šla v vlado pod<br />
vodstvom Janše. V politiki<br />
se izključevanje ne obnese.<br />
Posebej ne tri leta in<br />
pol pred volitvami. Če se<br />
hoče NSi okrepiti, bi veljajo<br />
razmišljati, kako pritegniti k sebi dodatne<br />
moči (SLS, Naša dežela), dodatne kadre (Alojz<br />
Kovšca, Gregor Macedoni …), ne pa se ukvarjati<br />
z vodstvom sorodne konkurenčne stranke.<br />
Kazanje s prstom na drugega pa se očitno<br />
dogaja tudi v Cerkvi. Jezuitski pater Marko Ivan<br />
Rupnik, največji slovenski slikar, je postal tarča<br />
obtožb, usklajeno objavljenih na dveh italijanskih<br />
portalih. Poročanje skrajno levičarskega<br />
medija Left, ki vsak dan objavi kak dodaten<br />
drobec informacije, ne daje vtisa kredibilnosti,<br />
ker za obtožbe ne navaja nobenih virov, kaj šele<br />
dokazov. Portal Sillere non possum poroča manj<br />
senzacionalistično, še vedno pa brez vsakih dokazov<br />
glede spolnih ali fizičnih zlorab. Glavni<br />
očitek Rupniku je, da naj bi vodil duhovne vaje,<br />
čeprav so mu to prepovedali. V resnici pa ne gre<br />
za kazenski, ampak za rutinski previdnostni<br />
Če bi objavili vse, kar<br />
smo v zadnjih dneh<br />
izvedeli, bi lahko<br />
napisali knjigo. A vire in<br />
informacije je treba pred<br />
objavo najprej preveriti.<br />
ukrep v okviru vsake<br />
take preiskave.<br />
Po nekaj dneh so<br />
ju začeli povzemati<br />
tudi slovenski mediji.<br />
Nekateri tudi z objavo dodatnih<br />
govoric, ki izhajajo iz krogov<br />
blizu kardinala Rodeta. V ozadju je verjetno njihovo<br />
nasprotovanje Rupniku, ki se javno zavzema,<br />
da bi v Cerkvi več mest prepustili laikom.<br />
Rupnik je tudi blizu papežu Frančišku, ki ga je<br />
kardinal Rode javno že večkrat kritiziral: da<br />
preveč govori in malo dela.<br />
Vsi mediji pišejo in ponavljajo informacije<br />
prvih dveh medijev o spolnih zlorabah nad redovnicami<br />
iz skupnosti Loyola, vendar so doslej<br />
kot argument navedli le obtožbe zaradi »psihičnih<br />
zlorab«. Sestre Skupnosti Loyola že več<br />
dni ne odgovarjajo na telefonske klice in pisma,<br />
čeprav vedo, da ravno<br />
<strong>Domovina</strong> odprto piše o<br />
korupciji in spolnih zlorabah<br />
znotraj Cerkve.<br />
Obtožbe zoper Rupnika<br />
vsekakor niso sad novinarske<br />
preiskave, ampak<br />
so v medije prišle, ker jih<br />
je nekdo iz Cerkve lansiral<br />
tjakaj. Ali je kaj resnice na<br />
tem, bo pokazala preiskava,<br />
ki je v teku. Tudi če se<br />
bo dokazalo, da so neutemeljene,<br />
pretirane ali celo<br />
zlagane, pa je bila škoda<br />
že narejena. Nepopravljiva.<br />
Tudi čez desetletja<br />
bomo med brskanjem po spletu ob omembi<br />
Rupnika brali članke, ki mu danes pripisujejo<br />
spolne zlorabe.<br />
<strong>Domovina</strong> je že večkrat jasno pokazala, da<br />
se ne boji dregniti niti v najhujše osje gnezdo<br />
znotraj Cerkve na Slovenskem. Za razliko od<br />
drugih medijev pa <strong>Domovina</strong> za vsakim zapisanim<br />
stavkom stoji. Ko objavljamo neimenovane<br />
vire, so ti preverjeni. Posebej, ko gre za obtožbe,<br />
pazimo, da imamo več različnih virov, ne samo<br />
enega. Zato na spletu nismo takoj povzeli, kar<br />
so pisali tuji mediji o Rupniku, saj nismo imeli<br />
dovolj preverjenih virov. Če bi objavili vse, kar<br />
smo v zadnjih dneh izvedeli, bi lahko napisali<br />
knjigo. A vire in informacije<br />
je treba<br />
pred objavo najprej<br />
preveriti.
Poštnina plačana pri pošti<br />
1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
VSEBINA<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
4<br />
Spori v<br />
Golobovi vladi,<br />
v ozadju Črnčec<br />
Novi<br />
davki<br />
za Cerkev<br />
Epilog<br />
lokalnih<br />
volitev<br />
Moja beseda<br />
3 Tino Mamić:<br />
Najlažje je kazati<br />
s prstom na drugega<br />
36 Teo Petrovič Presetnik: Ali se<br />
napoveduje konec nebeškega<br />
mandata kitajskih komunistov<br />
Svobodno gospodarstvo<br />
6 Med(ijski) sosedi<br />
40 Golobova roka pod Orbanovo<br />
<strong>75</strong><br />
3,60 €<br />
8. 12. 2022<br />
<strong>desne</strong><br />
<strong>Samorefleksija</strong><br />
<strong>sredine</strong><br />
TEDNIK DOMOVINA<br />
ŠT. <strong>75</strong>, LETNIK 2, 8. december 2022<br />
ISSN številka: 2784-4838<br />
Cena posameznega izvoda: 3,60 evra<br />
Uredništvo:<br />
CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domovina.je<br />
T: 059 020 000<br />
Odgovorni urednik tednika:<br />
TINO MAMIĆ (tino@domovina.je)<br />
Izvršni urednik tednika:<br />
KLEMEN BAN<br />
Odgovorni urednik portala <strong>Domovina</strong>.je:<br />
ROK ČAKŠ<br />
Odgovorna urednica portala Iskreni.net:<br />
ANDREJA BARAT<br />
Uredniški odbor:<br />
ALEKS BIRSA JOGAN,<br />
LUKA SVETINA, URBAN ŠIFRAR<br />
Oblikovna zasnova:<br />
ALENKA PAVEO<br />
Tehnično in foto uredništvo:<br />
TOMO STRLE<br />
Prelom in tisk:<br />
CITRUS D.O.O.<br />
Naklada: 7700 izvodov<br />
Avtor naslovnice:<br />
BORIS OBLAK<br />
Naročnine:<br />
E: narocnine@domovina.je<br />
T: 059 020 001<br />
Izdaja:<br />
DOMOVINA D.O.O., CESTA V LOG 11,<br />
1351 BREZOVICA PRI LJUBLJANI<br />
E: tednik@domovina.je<br />
Direktor:<br />
IGOR VOVK<br />
www.domovina.je<br />
@<strong>Domovina</strong>_je<br />
@domovinaJE<br />
Tednik izhaja ob četrtkih v slovenščini.<br />
Obtožili<br />
slikarja<br />
p. Rupnika<br />
8 Pregled tedna<br />
10 Čivkarija<br />
Lokalne volitve 2022<br />
22 Žensk v lokalni politiki je vse več,<br />
toda še vedno prevladujejo moški<br />
24 Peter Merše:<br />
Zakulisje županskih dvobojev: kaj je<br />
odločalo med uspehom in porazom<br />
Požareport<br />
26 Bojan Požar:<br />
Ko na „Golobovem portalu“<br />
Necenzurirano napadejo Bobnarjevo,<br />
a hkrati pomotoma potunkajo Goloba<br />
in blamirajo še sami sebe<br />
Aktualno<br />
33 Masten in Jerkič:<br />
Večanje proračunskih izdatkov<br />
ob tej inflaciji zelo skrbi<br />
Cerkev<br />
18 Pater Rupnik obtožen<br />
psihičnega in fizičnega nasilja<br />
Cerkev — komentar<br />
44 Gabriel Kavčič : Skrajna stališča v<br />
Katoliški cerkvi ponujajo „prenovljen<br />
katoliški pogled na splav“<br />
Zgodovina učiteljica<br />
46 Milan Gregorič: Spomenik<br />
TIGR-u je zgodovinski dolg<br />
Kolumna<br />
48 Teo Petrovič Presetnik: Slovenska<br />
odiseja – kako je Drago Jančar videl<br />
slovenske medije pred 20 leti<br />
in kaj je danes drugače<br />
Beremo, gledamo, poslušamo<br />
51 Priporočila<br />
Pika pri Božičku<br />
52 Ivan Sivec: Na ribolov<br />
Intervju<br />
54 Starši hudo bolnega triletnika:<br />
„Zaupava, da bo Bog najinega otroka<br />
poklical k sebi ob pravem trenutku“<br />
Lokalne volitve<br />
20 Andreja Barat:<br />
Lokalne volitve, po katerih si mora<br />
desna sredina naliti čistega vina
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
VSEBINA<br />
5<br />
Tema tedna<br />
12 <strong>Samorefleksija</strong><br />
na desni sredini<br />
in očitki<br />
Janezu Janši<br />
14 Peter Merše:<br />
Nauki<br />
supervolilnega<br />
leta<br />
16 Rok Čakš: Janša<br />
za referendumski<br />
poraz izpostavlja<br />
NSi in Logarja,<br />
Novakova<br />
mu sporoča:<br />
„Vstani in pojdi!“<br />
PROFIMEDIA<br />
Družina in odnosi — kolumna<br />
58 Zakaj si z možem<br />
ne kupujeva daril?<br />
59 Jezus v moji dnevni sobi<br />
Sladko-slane brbončice<br />
60 Lahka praznična večerja<br />
62 Razvedrilo<br />
Slikovito — humor<br />
64 Gregor Čušin:<br />
Sveti Miklavž – Tizian<br />
Politična poezija — humor<br />
65 Robertu Draculescu:<br />
Securitate na delu<br />
Tazadnja — humor<br />
66 Pulitzerjeva nagrada<br />
za najbolj jezen komentar<br />
Intervju<br />
28 Blaž Košorok, odstavljeni energetik:<br />
Samo upamo, da zima ne bo premrzla<br />
Aktualno — komentar<br />
38 Na levi se boje Damirja Črnčeca, ki<br />
visoko kotira pri Golobu in mu diši<br />
celo ministrsko mesto<br />
Cerkev<br />
42 Tri župnije so že<br />
plačale „nov davek“
MED(IJSKI) SOSEDI<br />
6<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
KJE SI, ZLATA SREDINA<br />
Dr. Marko Pavliha (59) v svoji kolumni za<br />
Radio Ognjišče tokrat piše o fanatičnem<br />
vkopanju na levem in <strong>desne</strong>m nabrežju:<br />
»Kdor je z enimi, je avtomatično proti<br />
drugim. Če pa ni z nikomer, je prepuščen<br />
samemu sebi, najdražjim in nemara<br />
peščici neuvrščenih.« Stanje v slovenski<br />
politiki ponazarja z deročo reko in brvjo:<br />
»Bregovoma ni lahko, ker ju izpodjeda<br />
deroča reka in načenja človeška roka.<br />
Toda morda je še težje brvi, ki ju poskuša<br />
povezati, saj jo režejo na eni in drugi strani,<br />
medtem ko se upogiba pod težo bremena,<br />
dokler ne kloni in izgine v brzicah.<br />
Bog ne daj, da bi brv želela prerasti v<br />
most, kajti takrat bo ta deležen napadov z<br />
obeh bojišč, morda ga bodo tudi porušili.«<br />
Po mnenju Pavlihe delitev na levo in<br />
desno zamegljuje pogled na najmočnejšo<br />
globalno »neodvisno stranko«, denar. Od<br />
njega smo odvisni vsi, »tudi mediji, ki prepogosto<br />
razpihujejo žerjavico in prilivajo<br />
gorivo na ogenj, namesto da bi ga gasili«.<br />
Čeprav je glavna politična mantra »Pripadam,<br />
torej sem«, je največja vrednota,<br />
ki jo zagovarjajo skoraj vse svetovne<br />
religije in filozofije zmernost. Postavlja<br />
se vprašanje, ali je v Sloveniji mogoče<br />
politika presojati po njegovem ravnanju,<br />
ne pa po pripadnosti stranki. »A takšnega<br />
pogumneža, ki bi glasoval po svoji pameti<br />
in srčnosti, čakajo ostre verbalne puščice<br />
ali še kaj hujšega s strani tistih, ki so<br />
slepo vdani enoumju. Govorim iz<br />
lastnih izkušenj.«<br />
»Sprava ali vsaj medsebojna strpnost se<br />
ne bo dogodila prek noči, zato se rešitev<br />
svetlika le v celostni vzgoji, od rojstva do<br />
romanja v onstranstvo, v varni in ljubeči<br />
družini, vrtcih, osnovnih, srednjih in<br />
visokih šolah, v službah, verskih in drugih<br />
institucijah in v prostem času, vseskozi in<br />
vsepovsod,« zaključuje Pavliha.<br />
POMANJKANJE<br />
DRUŽINSKIH ZDRAVNIKOV<br />
Čeprav ima slovensko zdravstvo že več<br />
kot desetletje težave s pomanjkanjem<br />
družinskih zdravnikov, se je letos problem<br />
še povečal, ugotavlja Klemen Košak za<br />
portal N1.<br />
»V Sloveniji še nikoli ni bilo toliko oseb<br />
brez izbranega osebnega zdravnika kot<br />
zdaj, kažejo podatki, ki smo jih dobili z<br />
zavoda za zdravstveno zavarovanje. 30.<br />
novembra jih je brez 132.185 ali 6,26 odstotka<br />
vseh oseb, ki so obvezno zdravstveno<br />
zavarovane.« Brez izbranega osebnega<br />
zdravnika so predvsem odrasle osebe,<br />
medtem ko je pri mladoletnih za to veliko<br />
bolje poskrbljeno.<br />
Zanimivo je, da se je »število družinskih<br />
in splošnih zdravnikov v javni mreži res<br />
povečalo za več kot 40 odstotkov, a<br />
očitno so ti zdravniki povprečno v službi<br />
manj kot nekoč. Iz podatkov je razbrati,<br />
da se je prelom zgodil leta 2014. Takrat se<br />
je začelo število zdravnikov iz opravljenih<br />
ur gibati drugače kot dejansko število<br />
družinskih in splošnih zdravnikov, ki so<br />
zaposleni v zdravstvenih domovih in<br />
pri koncesionarjih.«<br />
Razlog za to odstopanje bi lahko bila<br />
feminizacija poklica družinske medicine,<br />
saj so ženske v povprečju zaradi starševskega<br />
varstva in bolniške nege otrok<br />
pogosteje odsotne z dela, vendar je delež<br />
žensk v resnici podoben kot pred leti.<br />
Prav tako preloma leta 2014 ne pojasni<br />
niti starostna struktura.<br />
Še najboljša razlaga bi lahko bila zato<br />
povezana z dejstvom, »da so mladi<br />
družinski zdravniki prav v tistem času<br />
začeli od vlade glasno zahtevati ukrepe za<br />
razbremenitve,« še ugotavlja avtor.<br />
BITKA MED PRAVOSLAVNI-<br />
MI CERKVAMI V UKRAJINI<br />
»Prejšnji teden je odmevala novica, da<br />
naj bi ukrajinski predsednik Zelenski<br />
potem, ko je ukrajinska varnostna služba<br />
izvedla več racij po različnih samostanih,<br />
prepovedal delovanje t. i. Ukrajinske<br />
pravoslavne cerkve,« piše spletni<br />
portal Blagovest.<br />
Prišlo je do odločitve, da »ukrajinska<br />
vlada pripravi zakon o prepovedi vseh<br />
verskih organizacij ruskega izvora, kar<br />
je v sedanji genocidni vojni Rusije proti<br />
Ukrajini upravičeno. Težava je namreč v<br />
tem, da je tako imenovana Ukrajinska pravoslavna<br />
cerkev pravzaprav lokalna veja<br />
Ruske pravoslavne cerkve, ki je najvidnejša<br />
verska organizacija v Rusiji, ki od<br />
ruske države prejema ogromne donacije<br />
in privilegije v zameno za njeno ideološko<br />
delo.« Ukrajinska pravoslavna cerkev je<br />
torej del Ruske pravoslavne cerkve, saj se<br />
je od nje odcepila le na videz, medtem ko<br />
je prava nacionalna cerkev Pravoslavna<br />
cerkev Ukrajine.<br />
Poleg tega, da Ukrajinska pravoslavna<br />
cerkev namensko uničuje ukrajinsko dediščino,<br />
da bi uveljavila svojo kulturo, in<br />
da je notranje skorumpirana, Pravoslavne<br />
cerkve Ukrajine sploh ne priznava, sodelovanje<br />
pri njenem bogoslužju pa označuje<br />
za greh. S tem početjem skuša »legitimirati<br />
rusko agresijo in ruski nadzor nad Ukrajino.<br />
Obstoj tako imenovane Ukrajinske<br />
pravoslavne cerkve je orodje za dosego<br />
tega cilja.« »Zato morebitna prihodnja<br />
prepoved te cerkvene organizacije (Ukrajinske<br />
pravoslavne cerkve) ne bo prepoved<br />
vere (religije) kot take, temveč prepoved<br />
upravne strukture, ki je povezana z Rusko<br />
federacijo (ki jo celo nadzira in uporablja),<br />
torej državo, ki bije genocidno vojno<br />
proti Ukrajini,« še dodajajo.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
FOTO TEDNA<br />
7<br />
Zaročenca<br />
Premier Robert Golob se je prešerno nasmihal madžarskemu kolegu Viktorju<br />
Orbanu, ko sta z roko pod roko pozirala fotografom. Držanje za roko sicer ni najbolj<br />
običajno za odrasle moške, je pa res, da gre v politiki včasih za simbolne geste. V tem<br />
primeru gre za madžarsko-slovensko energetsko zaroko ob odprtju električnega<br />
daljnovoda med državama. Golob je sicer eden največjih nasprotnikov Orbana in je<br />
pred volitvami na moč kritizral vsako Janševo sodelovanje z Orbanom. Ali Orban ve,<br />
da Golob velikokrat straši sodržavljane z »orbanizacijo«, pa se ne ve.<br />
Borut Živulovič/Bobo
PREGLED TEDNA<br />
8<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
PLAZ ODNESEL<br />
DVA PLANINCA<br />
Po tem, ko je v gorah zapadlo nekaj<br />
novega snega, Gorska reševalna zveza<br />
Slovenije svetuje previdnost. Vsaj nekaj<br />
dni po obilnem sneženju naj planinci ne<br />
zahajajo v gore, saj obstaja povečana<br />
nevarnost proženja snežnih plazov. V<br />
nedeljo je ob sicer nizki stopnji nevarnosti<br />
proženja snežnih plazov plaz pod Turskim<br />
žlebom pod seboj pokopal dva planinca.<br />
Posredovali so reševalci GRS Celje, oba<br />
planinca sta huje poškodovana.<br />
Tudi sicer v zimskih razmerah svetujejo<br />
posebno previdnost ter dobro pripravo<br />
ob obisku gora, pri čemer je pomembno,<br />
da zimsko gorsko opremo tudi znamo<br />
uporabljati. Vsem, ki derez, cepina in plazovnega<br />
trojčka ne znajo uporabljati oz.<br />
uporabe niso vešči in bi se kljub temu radi<br />
podali v gore, pa svetujejo obisk enega<br />
izmed tečajev, ki jih na to temo organizirajo<br />
po vsej Sloveniji.<br />
TRAGIČNA SMRT<br />
SLOVENSKEGA POLICISTA<br />
V prostorih policijske postaje v Krškem<br />
je v ponedeljek zjutraj prišlo do tragične<br />
nesreče s strelnim orožjem. V njej je življenje<br />
izgubil 24-letni policist. Neuradno<br />
naj bi bil pokojni 24-letnik doma iz okolice<br />
Ptuja, na sprožilec pa naj bi pritisnil<br />
eden izmed njegovih sodelavcev.<br />
»Svojcem in vsem policistom, ki so bili<br />
v času tragične nesreče na policijski<br />
postaji, v teh težkih trenutkih nudimo<br />
vso potrebno podporo in psihološko<br />
pomoč,« so sporočili z novomeške<br />
policijske uprave. Okoliščine tragedije<br />
kriminalisti še preiskujejo, neuradno naj<br />
bi bila policista, ki sta bila vpletena v<br />
nesrečo, najboljša prijatelja.<br />
IZBRUHNIL<br />
VULKAN STROMBOLI<br />
Otok Stromboli na jugu Italije je v nedeljo<br />
prizadel močan potres, kateremu je sledil<br />
močan izbruh istoimenskega ognjenika.<br />
Izbruh enega najaktivnejših vulkanov na<br />
svetu se je nadaljeval tudi v ponedeljek,<br />
ko je lava dosegla morje.<br />
Izbruh ognjenika so sicer zabeležili na<br />
njegovem jugovzhodnem delu, ki velja za<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Stromboli je eden od treh (še) aktivnih ognjenikov v Italiji. Istoimenska gora lavo<br />
praktično neprekinjeno bruha že zadnjih 5000 let.<br />
zelo aktivnega. Tamkajšnja civilna zaščita<br />
je sprva izdala predhodno opozorilo, zaradi<br />
nadaljevanja vulkanske aktivnosti pa<br />
so povišali stopnjo ogroženosti z rumene<br />
na oranžno, kar je druga najvišja stopnja.<br />
O morebitnih žrtvah ali materialni škodi<br />
zaenkrat še niso poročali. Otok Stromboli<br />
sicer leži približno 65 kilometrov severno<br />
od Sicilije v južnem delu Tirenskega morja,<br />
na njem pa živi nekaj sto ljudi.<br />
AVSTRIJCI VAM<br />
LAHKO ZAPLENIJO AVTO<br />
V Avstriji vas bodo lahko po novem<br />
zaradi prehitre vožnje skozi naselja hudo<br />
kaznovali, poroča Reuters. Komurkoli, ki<br />
bo v naselju divjal s hitrostjo več kot 60<br />
kilometrov na uro čez omejitev, bo policija<br />
lahko zasegla avtomobil. Če bo zakon<br />
sprejet, bi lahko enaka pravila veljala ob<br />
prekoračitvi omejitev za 70 kilometrov na<br />
uro izven naselij.<br />
Ob tem bi lahko voznikom, ki so omejitev<br />
hitrosti tako močno prekoračili že kdaj v<br />
preteklosti, zaseženi avtomobil prodali na<br />
javni dražbi. Takšna kazen bi doletela tudi<br />
voznike, ki bi predpisano hitrost v naselju<br />
prekoračili za 80, izven naselja pa za 90<br />
kilometrov na uro. Zaseg avtomobila sicer<br />
ni nova praksa v evropskih državah, nekaj<br />
podobnega je ob visokih prekoračitvah<br />
hitrosti že vrsto let praksa tudi v Švici.<br />
RONALDO NAJBOLJ<br />
PLAČAN ŠPORTNIK<br />
NA SVETU<br />
Madridski športni časopis Marca poroča,<br />
da bo 37-letni portugalski nogometni<br />
zvezdnik Cristiano Ronaldo od 1. januarja<br />
dalje nosi dres kluba Al-Nassr iz Savdske<br />
Arabije. Ronaldo je z Arabci podpisal<br />
2,5-letno pogodbo in tako uradno postal<br />
najbolje plačani športnik na svetu, saj bo<br />
na leto zaslužil 200 milijonov evrov.<br />
Popularni CR7 je zgolj dva dneva pred začetkom<br />
22. svetovnega prvenstva v Katarju<br />
SHUTTERSTOCK<br />
Cristiano Rolando letos s Portugalsko pri 37-ih<br />
letih že petič nastopa na svetovnih prvenstvih.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
PREGLED TEDNA<br />
9<br />
po spornem intervjuju, v katerem je okrcal<br />
svojega trenerja, prekinil pogodbo z Manchester<br />
Unitedom in postal prost igralec.<br />
Z njim so povezovali številne klube, a se je<br />
na koncu zaradi denarja odločil za odhod v<br />
Savdsko Arabijo, državo, ki si prizadeva za<br />
vse večjo vlogo v svetu športa.<br />
Ronaldo, ki je pred leti napovedal, da bo<br />
igral najmanj do 40. leta, prvič v karieri pri<br />
izbiri nove <strong>sredine</strong> v ospredje ni postavil<br />
tekmovalnih ambicij, temveč denar. Ronaldo<br />
je sicer pod plazom kritik tudi doma<br />
na Portugalskem, kjer javnost ni zadovoljna<br />
z njegovimi predstavami v Katarju.<br />
RUSIJA NAD UKRAJINO<br />
S KEMIČNIM OROŽJEM<br />
Ukrajinska mornarica je poročala o<br />
tem, da so ruska brezpilotna letala na<br />
njih spuščala granate s solzivcem K-51<br />
sovjetske izdelave. Splošno je znano, da<br />
je uporaba kemičnega orožja po vojaškem<br />
pravu prepovedana, česar so se držali celo<br />
med 2. svetovno vojno. Rusija sicer še nadaljuje<br />
s taktiko uničevanja ukrajinske infrastrukture<br />
in z miniranjem. Uničenega je<br />
že skoraj pol električnega omrežja, okoli<br />
500 vasi in mest pa je brez ogrevanja.<br />
Vendar pa ameriški obveščevalci trdijo, da<br />
se bojevanje v Ukrajini upočasnjuje in se<br />
bo verjetno nadaljevalo tudi v prihodnjih<br />
zimskih mesecih, čeprav ni dokazov, da<br />
bi odpor ukrajinskih sil oslabel, je dejala<br />
direktorica ameriške nacionalne obveščevalne<br />
službe Avril Haines. Spomladi<br />
bi lahko pričakovali ponovno veliko obsežno<br />
rusko ofenzivo, lahko pa tudi veliko<br />
ukrajinsko protiofenzivo.<br />
Če bi se obtožbe o ruski uporabi biološkega orožja v Ukrajini izkazale za resnične,<br />
bi bila lahko Moskva obtožena zločina proti človečnosti.<br />
NEZAKONSKA<br />
SPOLNOST PREPOVEDANA<br />
Indonezijski parlament je ratificiral novo<br />
kazensko zakonodajo, ki med drugim<br />
prepoveduje spolne odnose in skupno bivanje<br />
neporočenih ljudi ter žalitve predsednika<br />
in državnih institucij. Novi zakon<br />
bo začel veljati čez tri leta in v javnosti<br />
dviga veliko prahu. Zagrožena kazen za<br />
spolne odnose med neporočenimi je do<br />
enega leta zapora. Trenutna zakonodaja<br />
sicer prepoveduje prešuštvo, ne pa tudi<br />
spolnih odnosov pred poroko.<br />
Indonezijci bodo v novi zakon vključili<br />
tudi prepoved skupnega bivanja<br />
neporočenih parov, prepoved črne<br />
magije, žalitev predsednika ali državnih<br />
institucij, širjenje stališč, ki so v nasprotju<br />
z državno ideologijo, in organiziranje<br />
protestov brez obvestila.<br />
Nasprotniki zakonika trdijo, da bo odgnal<br />
turiste in tuje investicije. Opozarjajo<br />
tudi, da vodi v družbeno nazadovanje,<br />
omejitev svobode govora in je velik<br />
korak nazaj pri ohranjanju demokratičnih<br />
svoboščin po padcu avtoritarnega<br />
voditelja Suharta leta 1998.<br />
KRŠITVE POLICISTOV<br />
NA PROTESTIH<br />
Spletni portal 24 ur je razkril vsebino<br />
poročila o izrednem nadzoru nad delom<br />
Policije pri varovanju protestov, ki so ga<br />
pripravili na notranjem ministrstvu. V poročilu<br />
med drugim piše, da je bila uporaba<br />
prisilnih sredstev nesorazmerna, neupravičena<br />
in nestrokovna, v poročilu najdemo<br />
tudi neupravičeno odstranitev mirnih<br />
protestnikov in neupravičeno izstreljevanje<br />
plinskih sredstev. Sporna naj bi bila<br />
tudi uporaba vodnega curka s primesjo<br />
plinskih sredstev proti posameznikom, ki<br />
niso huje kršili javnega reda in celo proti<br />
vidno bolnemu posamezniku.<br />
Izredni nadzor je po poročanju spletnega<br />
portala 24 ur ugotovili še neprimerno<br />
komunikacijo policistov in prirejanje<br />
vsebine dokumenta o uporabi prisilnih<br />
sredstev. Poročilo obsega 161 strani in je že<br />
bilo poslano na tožilstvo, saj so nekateri<br />
uslužbenci Policije zdaj osumljeni kaznivih<br />
dejanj. Gre sicer za najzahtevnejši in najobsežnejši<br />
nadzor, ki ga je kdajkoli opravil<br />
Direktorat za policijo in druge varnostne<br />
naloge, je za 24 ur povedal vršilec dolžnosti<br />
generalnega direktorja Slavko Koroš. <br />
Protestniki proti pogoju PCT lani jeseni na ulicah Ljubljane, ko je morala posredovati policija.<br />
Daniel Novakovič/STA SHUTTERSTOCK
ČIVKARIJA<br />
10<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Luka Lisjak @llisjak<br />
En dan spreminjaš tok evropske zgodovine, drugi<br />
dan se boriš, da bi ohranil vsaj Središče ob Dravi.<br />
Sic transit gloria mundi.<br />
Čivk tedna<br />
Libertarec @Libertarec<br />
Čisto razumljivo je, da provladni mediji Goloba<br />
ne obsojajo orbanizacije. Ob koncentraciji<br />
moči, pišmevuhovskem odnosu do<br />
demokracije in pravne države ter popolnem<br />
obvladovanju vseh podsistemov je edino<br />
prav Orbana obsoditi golobizacije.<br />
Marko Pavlišič @MarkoPavlisic<br />
Ne razumem, zakaj stranka Levica izumlja toplo<br />
vodo z delavskim lastništvom, ko je družbeno<br />
lastniški model z delavskim samoupravljanjem odlično<br />
teoretsko pokrit. A ni Kardelj že vse povedal,<br />
kar je bilo o tem za povedat'?<br />
Miro Haček @MHacek<br />
Parlamentarna politična stranka, ki formalno ni<br />
uspela z nobenim svojim kandidatom (in je edina<br />
parlamentarna stranka brez županov), slavi zmago<br />
nestrankarskega kandidata. Čestitke volivcem v<br />
Celju.<br />
vipavska.eu @VipavskaEU<br />
To veliko pove o slovenskemu žurnalizmu:<br />
1. septembra se je dar za mašo dvignil na 23 evrov,<br />
kar je bilo javno objavljeno. Danes, 3. decembra,<br />
dobre tri mesece kasneje, so izšle Slovenske novice<br />
z naslovnico, na kateri je to glavna novica.<br />
Marc Andreessen @pmarca<br />
"Roman 1984 Georga Orwella naj bi bil mišljen kot<br />
opozorilo, ne pa kot priročnik." – Elon Musk.<br />
Matej Lahovnik @LahovnikMatej<br />
Vsi ugotavljajo, kako manjka zdravnikov, ko pa je<br />
prejšnja vlada vztrajala, da se poveča vpis na medicinski<br />
fakulteti, pa so vpili, da je to poseg v avtonomijo<br />
univerze.<br />
24ur.com @24ur_com<br />
V Sloveniji manjka več kot tisoč zdravnikov,<br />
da bi dosegli njihovo povprečno<br />
število na 1000 prebivalcev v Evropski<br />
uniji. Ob tem pa je vse večja tudi potreba<br />
po pediatrih, ki se spoznajo na<br />
"sodobne" bolezni otrok.<br />
Mitja Irsic @MitjaIrsic<br />
Si predstavljate, da Janša na HSE postavi svojo<br />
poročno pričo, dva meseca kasneje pa moramo<br />
davkoplačevalci HSE dokapitalizirati s 500 mlijoni<br />
evrov? Verjemite na besedo, da se članki na 24ur in<br />
RTV ne bi vrteli okrog energetske krize.<br />
Žiga Turk @ZigaTurk<br />
Čisto ok je, da teče razprava. Da ima Tonin mnenje,<br />
da ima Janša mnenje. Nobenega dodatne simpatije<br />
ti dve stranki ne bi pridobili, če ljudje med njima ne<br />
bi mogli razlikovati. Bi se bilo pa dobro sprijazniti s<br />
tem, da sta stranki samostojni.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 KARIKATURA<br />
11<br />
Marko @Marko63705437<br />
Dvojni vaflji.<br />
Karikatura<br />
Anton Tomazic @AntonTomazic<br />
Mladina poziva: "Na svidenje, Twitter!" in svetuje:<br />
"Kako varno izbrisati profil." Smiselno ... Levičarji<br />
so proti svobodi govora! Povsod!<br />
Uroš Mikolič @UrosMikolic<br />
EU ne moti otroška pornografija, EU moti svoboda<br />
govora.<br />
<strong>Samorefleksija</strong><br />
<strong>desne</strong> <strong>sredine</strong><br />
BORIS OBLAK<br />
Novica Mihajlović @NovicaMihajlo<br />
Golob se z Bobnarjevo ujame skoraj tako dobro kot<br />
Žan Mahnič. Kaki zlobneži bi iz tega zagotovo potegnili<br />
kak zaključek.<br />
Davor Bozic @DavorBozic11<br />
Odlična knjiga za vse, ki bi radi podrobneje spoznali<br />
socializem 21. stoletja.<br />
BojanPožar @BojanPozar<br />
Ko samostojna podjetnica Nika Kovač tukaj opravi<br />
svoje, odpotuje v Brazilijo. Na povabilo, saj jih tam<br />
menda strašno zanima 8. marec. Copacabana
TEMA TEDNA<br />
12<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
<strong>Samorefleksija</strong> na desni sredini<br />
in očitki Janezu Janši<br />
Z drugim krogom lokalnih volitev se je sklenilo veliko volilno leto,<br />
kakršnega v Sloveniji še nismo videli. Zmagovalec leta je zagotovo levi politični blok,<br />
saj je zmagal na treh volitvah od štirih ter na treh referendumih, če dodamo<br />
še lanski referendum o vodah, pa je leva prevlada še bolj očitna.<br />
UREDNIŠTVO<br />
Kljub boljšemu, a precej zamolčanemu<br />
rezultatu <strong>desne</strong> <strong>sredine</strong><br />
na lokalnih volitvah pa<br />
je na nacionalni ravni njihov<br />
položaj dokaj zaskrbljujoč. Zato so v<br />
Novi Sloveniji z njenim predsednikom<br />
Matejem Toninom na čelu pozvali k samorefleksiji.<br />
Slednje je odmevalo, ko je<br />
Tonin po seji izvršnega odbora stranke<br />
gostoval tako v oddaji 24ur zvečer kot<br />
tudi v Odmevih, kjer je spregovoril o<br />
pogledih svoje stranke na prihodnost<br />
slovenske <strong>desne</strong> <strong>sredine</strong>.<br />
Za izhodišče je vzel na preteklem<br />
trojnem referendumu ponovno izražen<br />
problem, da se volivci odločajo izključno<br />
na podlagi za/proti Janezu Janši.<br />
Ta se je na Twitterju odzval in NSi napovedal<br />
»životarjenje pod 10 %, če ne<br />
bodo izpolnjevali tega, kar obljubljajo«.<br />
TONIN PRITRJUJE<br />
V obeh oddajah mu je Tonin pritrdil. Z<br />
izrazito samokritičnostjo, za primer katere<br />
je navedel napačno obravnavanje<br />
zadev glede ministra Andreja Vizjaka,<br />
STA-ja in imenovanja tožilcev, je napovedal<br />
spremembe. Kljub dobrim argumentom,<br />
kandidatom in programom desna<br />
sredina vedno znova izgublja. Nekaj je<br />
torej treba spremeniti. O tem so že razpravljali<br />
na odboru. »So stvari, na katere<br />
imamo vpliv, in so stvari, na katere nimamo<br />
vpliva. Zagotovo se ljudje kot taki ne<br />
bodo spremenili. Zagotovo tudi nimam<br />
vpliva na to, kaj bo storil Janez Janša, in<br />
to niti ni naša stvar. Je pa naša stvar, kaj<br />
bo naredila NSi«. To je dejal glede prihodnosti<br />
sodelovanja z Janšo in SDS.<br />
»Političnim veteranom« je na neki<br />
točki potrebno reči ne. Zato je napovedal,<br />
da NSi ne bo več sodelovala v vladah<br />
z Janšo na čelu, z SDS pa. Janša se je na<br />
to odzval v spodnjem tvitu, na katerega<br />
mu ni ostala dolžna bivša predsedni-<br />
Tamino Petelinšek/STA<br />
Problem vlad Janeza<br />
Janše je, da ko pride na<br />
oblast, se vedno obnaša,<br />
kot da je to večinska<br />
oblast. Desnica, ko pride<br />
na oblast, bi morala<br />
razumeti, da je treba<br />
kolaborirati ali pustiti<br />
malo več svobode<br />
urbanemu svetu.<br />
tekst
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
Komentar<br />
13<br />
Tomo Strle/CITRUS<br />
ca NSi in do Janše ena najbolj kritičnih<br />
desničarjev Ljudmila Novak. S tem je<br />
tudi požela veliko pozornosti v medijih.<br />
Tonin je poudaril tudi ključen pomen<br />
močne <strong>desne</strong> <strong>sredine</strong>, saj trenutno levi<br />
pol obvladuje prav vse funkcije v državi,<br />
kar je škodljivo za demokracijo. Vendar<br />
pa si želi, da volivci razumejo, da »glas<br />
za NSi ni glas za Janeza Janšo, ampak<br />
glas za močno desno sredino«.<br />
V obeh oddajah je bil predsednik<br />
NSi vprašan tudi, ali je Anže Logar tisti,<br />
s katerim bi Nova Slovenija poenotila<br />
in okrepila desnico. Odgovoril je zgolj<br />
s tem, da je bistveno, da desna sredina<br />
v Sloveniji začne zmagovati, kar bodo<br />
dosegli s sodelovanjem. Spomnil je, da<br />
je desnica na referendumih pogosto<br />
zmagovala, ko je nastopila enotno.<br />
RAZLIČNI POGLEDI<br />
Na fiasko <strong>desne</strong> <strong>sredine</strong> so se po nedeljskem<br />
referendumu odzvali tudi drugi.<br />
Pri predlagateljici zakona SDS vidijo<br />
glavni problem za rezultate nejasno<br />
poročanje o vsebini zakonov, kar se tiče<br />
referenduma, sicer pa na splošno spodbujanje<br />
sovraštva do njihove stranke, kar<br />
je še posebej poudaril Branko Grims, ki je<br />
dejansko, ne pozabimo, pred tedni bil fizično<br />
napaden. Med drugim je že v nedeljo<br />
naštel: »neposredne grožnje s smrtjo<br />
članom SDS-a; grožnje in pljuvanja na<br />
opozicijske, desno usmerjene, poslance<br />
pred parlamentom; napadi na redke preostale<br />
od vlade in vladajoče koalicije še<br />
neodvisne medije; popolno podrejanje<br />
osrednjih medijev vladajoči ideologiji;<br />
vse bolj prisotne različne druge oblike<br />
omejevanja svobode govora, lepljenje nalepk<br />
‘prepovedan vstop za SDS'».<br />
Matej Avbelj je v svojem komentarju<br />
za Finance bliže mnenju manjše od dveh<br />
parlamentarnih strank. Sicer priznava<br />
kritiko levice, ki jo je dostikrat slišati v<br />
SDS, vključno z levim monopolom v vseh<br />
porah družbe in z dediščino totalitarnega<br />
režima, vendar opaža pri desnici veliko<br />
število strelov v koleno: »Slovensko<br />
desnico je politično potopilo še povsem<br />
nepotrebno trmoglavljenje, nepripravljenost<br />
prisluhniti drugačnim stališčem<br />
celo v lastnih vrstah, absolutno prepričanje<br />
o svojem prav in zato, jasno, gotovo<br />
zmotnost drugih, ki so nesposobni,<br />
spolitizirani, pokvarjeni ali pa vse troje<br />
hkrati. Pri čemer to velja tako za institucije<br />
te države kot za ljudi, volivce in volivke,<br />
ki vse to slednjič pozlatijo. Tak politični<br />
odnos ne more biti nagrajen«.<br />
KRITIČNI POGLEDI<br />
Nekoliko bolj optimističen pogled je<br />
predstavil Žiga Turk. Poraze desnice ne<br />
vidi kot nič drugega kot to, kar v Sloveniji<br />
poznamo že 30 let.<br />
»Da smo referendume izgubili, ni<br />
kakšna posebna katastrofa. Če drugega<br />
ne, smo videli, da volitve in referendume<br />
izgubljamo tudi v primeru, da imamo na<br />
Kolodvorski menda svojo oblast. Z drugimi<br />
besedami, ena lastovka ne prinese<br />
pomladi. En direktor tudi ne.<br />
Relativno je tudi, kako globoko je<br />
‘desna sredina’ padla po teh referendumih.<br />
Kaj pa je pravzaprav novega?<br />
Predsednika republike še nikoli nismo<br />
izvolili. Predsednika vlade smo izvolili<br />
dvakrat. Samo en štiriletni mandat je<br />
desna sredina izpeljala v dvaintridesetih<br />
letih. Predsednika vlade smo imeli<br />
svojega četrtino časa. Temu primerno je<br />
ekipirano tudi ustavno sodišče. Sodnike<br />
predlaga predsednik republike, izvoli<br />
jih parlamentarna večina. Politično.«<br />
Glede na to, da ni bila desnica še nikoli<br />
tako blizu zmage na predsedniških<br />
volitvah kot letos, da je enega od treh referendumov<br />
podprlo več kot 40 % volivcev,<br />
da sta obe parlamentarni pomladni<br />
stranki aprila povečali število sedežev v<br />
parlamentu in da so bile lokalne volitve<br />
najmanj izenačene, če ne boljše za desnico,<br />
se zdi, da Turk ni ustrelil mimo.<br />
Gre zgolj za veliko število zaporednih<br />
Slovensko desnico je<br />
politično potopilo še<br />
povsem nepotrebno<br />
trmoglavljenje,<br />
nepripravljenost<br />
prisluhniti drugačnim<br />
stališčem celo v lastnih<br />
vrstah, absolutno<br />
prepričanje o svojem<br />
prav in zato, jasno, gotovo<br />
zmotnost drugih.<br />
volitev, na katerih bi levica zmagala<br />
tudi, če bi bile edine v v letu.<br />
Na podobne zadeve je opozoril tudi<br />
predsednik Slovenske ljudske stranke<br />
Marko Balažic, ki se je Toninu kot gost<br />
pridružil v Odmevih. Med drugim je<br />
opozoril tudi na večjo izbiro na desni<br />
strani, kar je pomik v pozitivno smer,<br />
konkretno kot uspeh svoje stranke<br />
pa je navedel tudi kulturno soočenje<br />
mnenj v kampanji, pri čemer so se resnično<br />
odrezali dosti boljše kot denimo<br />
predsednica DZ Urška Klakočar Zupančič,<br />
ki je bila kot predstavnica aktualne<br />
leve vlade agresivna in žaljiva.<br />
IGOR LUKŠIČ<br />
Z nasprotnega pola je stanje na desnici<br />
v ponedeljkovi oddaji Faktor analiziral<br />
tudi dr. Igor Lukšič. Kot je sicer za levi<br />
pol značilno, je glavni razlog za poraze<br />
na desnici vselej Janša, pa tudi zanemarjanje<br />
interesov urbanega prebivalstva<br />
… »Problem vlad Janeza Janše je,<br />
da ko pride na oblast, se vedno obnaša,<br />
kot da je to večinska oblast. Desnica, ko<br />
pride na oblast, bi morala razumeti, da<br />
je treba kolaborirati ali pustiti malo več<br />
svobode urbanemu svetu,« pri čemer je<br />
mislil na javno napadanje izraze urbane<br />
kulture, kot je LGBT.<br />
»Če bi se slovenska desnica in Janez<br />
Janša poskušala obnašati, ko je bila<br />
na oblasti, da je država malo širša od<br />
stranke SDS, potem bi se lahko tudi oni<br />
kvalificirali kot zmerna oblast, ki Sloveniji<br />
ne bi šla tako na živce, kot ji gre<br />
zdaj,” še dodaja Lukšič.
TEMA TEDNA<br />
14<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Nauki supervolilnega leta<br />
PETER MERŠE<br />
Supervolilno leto je za nami, čaka nas volilno zatišje<br />
dolgo leto in pol na evropski oz. dobra tri leta na državni ravni.<br />
Čas, ko stranke polnijo kampanjske fonde,<br />
je hkrati čas refleksije in pogleda v prihodnost.<br />
Obe pomladni parlamentarni<br />
stranki sta izboljšali svoj<br />
rezultat iz leta 2018, vendar<br />
pa imamo kljub temu v parlamentu<br />
tako močno levo večino, da<br />
levičarska vlada tokrat lahko razpade<br />
samo zaradi lastne nesposobnosti<br />
in pohlepa. Anže Logar je bil najbližje<br />
izvolitvi za predsednika do zdaj, a biti<br />
odličen drugi ne prepreči izvolitve<br />
predsednice davčnih oaz, ki že pred<br />
nastopom mandata deli Slovence.<br />
POMLADNIKI VEN IZ MEST<br />
»Veliko« število svetnikov in županov<br />
v manjših podeželskih občinah težko<br />
prekrije dejstvo, kako sistematično je<br />
bila na lokalnih volitvah pomladna opcija<br />
zradirana iz mest, pri čemer nam<br />
strankarska demokracija na lokalni<br />
ravni razpada pred očmi. Izgubili so<br />
tudi vse tri referendume.<br />
Kljub relativnim uspehom, ki jim<br />
lahko dodamo volitve v Državni svet,<br />
bo imel pomladni pol na slovensko politiko<br />
bore malo vpliva.<br />
Za resen vpliv bi morali doseči<br />
600.000 glasov, ali vsaj preseči številko<br />
pol milijona, ta pa se je letos gibala<br />
med 414.029 (Anže Logar, drugi krog<br />
predsedniških volitev) in 260.747 (Referendum<br />
o RTV Slovenija). Treba je<br />
torej najti način, kako zadržati obstoječe<br />
in nagovoriti najmanj 150.000 dodatnih<br />
volivcev.<br />
MEDIJI<br />
IN CIVILNA DRUŽBA<br />
Letos smo se znova naučili, da obvladovanje<br />
medijev pomeni nadzorovanje<br />
perspektive, sporočil in tem pogovorov.<br />
Od prikaza je odvisno, kaj je<br />
»škandal mednarodnih razsežnosti«<br />
in kaj »napaka, ki se že odpravlja«.<br />
Mediji pa v očeh javnosti ne smejo biti<br />
»strankarska glasila«, saj ta dosegajo<br />
le prepričane. Pri poseganju na sredino<br />
so ključni nepolitični, lahkotni mediji,<br />
ki le občasno servirajo politične<br />
informacije in signalizirajo, za koga<br />
glasovati. Čudovit zgled tega je Odlazkov<br />
medijski imperij.<br />
Sami mediji pa še zdaleč niso dovolj.<br />
Do ljudi je treba priti tudi osebno,<br />
kar pa lahko doseže civilna družba.<br />
Tako aktivistična, ki lansira politične<br />
tematike, s katerimi se ukvarja družba,<br />
kot raznorazna društva, kjer se ljudje<br />
združujejo iz povsem nepolitičnih interesov.<br />
Večina ljudi politike ne spremlja<br />
in samo potrebuje nekoga, ki mu<br />
zaupajo, da jim pove, koga naj volijo. Ta<br />
Spletna stran gibanja Prebudimo Slovenijo<br />
večina se skriva v športnih, kulturnih,<br />
zbirateljskih in drugih društvih.<br />
Ko pa govorimo o aktivističnem<br />
delu civilne družbe, ki v javnosti odpira<br />
ključna vprašanja, je pomemben<br />
dvig profesionalizacije. Temeljiti zgolj<br />
na prostovoljcih, čeprav so ti seveda<br />
jedro, ni dovolj, saj potrebujemo profesionalce,<br />
ki prostovoljce koordinirajo,<br />
izobražujejo, obveščajo. To pa je ob<br />
službi in družini praktično nemogoče<br />
delati na nivoju, s katerim nam parira<br />
nasprotni pol. Zato je potrebno imeti<br />
zaposlene ljudi, ki se s tem ukvarjajo<br />
v svojem službenem času. Potem bodo<br />
Gibanje Prebudimo Slovenijo je primer civilnodružbenega gibanja na desni sredini. Prvi Zbor kristjanov in<br />
drugih ljudi dobre volje so organizirali leta 2011 na Otočcu. Fotografija je z drugega zbora leta 2012.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
Komentar<br />
15<br />
tudi kampanje pomladnega pola lahko<br />
vodene z bistveno manj amaterizma<br />
kot do zdaj. Seveda pa bo za to potrebno<br />
zbrati sredstva, saj, za razliko od<br />
konkurence, na državni denar ne moremo<br />
računati.<br />
VZGOJA MLADINE<br />
Vse preveč zapostavljena je tudi vzgoja.<br />
Kristjani in konservativci imamo (poleg<br />
muslimanov) v povprečju bistveno<br />
več otrok kot drugi. Namesto, da bi po<br />
demografski logiki vse bolj prevladovali,<br />
pa drsimo na obrobje. Svojih otrok<br />
torej ne znamo vzgojiti, ali pa nam jih<br />
prevzgojijo levičarji.<br />
Čeprav celotne vertikale od vrtca<br />
do univerze ne moremo spremeniti, bi<br />
že z boljšim pristopom k mladinskim<br />
in študentskim skupinam, mladinskim<br />
organizacijam in katoliškim gimnazijam<br />
naredili ogromno v uporu proti<br />
uradni indoktrinaciji, pa smo tudi<br />
tukaj povsem zaspali. Konkurenca pa<br />
tako z nevladnimi organizacijami kot<br />
debatnimi klubi in podobnim to zelo<br />
aktivno počne.<br />
Stanje tako kar kliče po refleksiji<br />
delovanja zadnjih nekaj let, če ne kar<br />
zadnjih trideset let, delovanja. Na to<br />
zadnje tedne opozarja Nova Slovenija.<br />
Lahko upamo, da jo bodo pri sebi resnično<br />
izvedli in se ne zgolj zadovoljili s<br />
floskulo, da ne bodo več vstopali v vlade<br />
pod vodstvom Janeza Janše.<br />
Pri tem se je ključno vprašati, kako<br />
trenutne poraze spremeniti v priložnosti<br />
za novo proaktivno politiko. Samo<br />
čakati, da levica tako globoko zavozi<br />
državo, da bodo volivci na desni pol<br />
prišli sami od sebe, ni rešitev, predvsem<br />
pa ni dovolj. Utapljajoča se Slovenija,<br />
če si izposodim analogijo Mitje Iršiča,<br />
potrebuje spretne reševalce iz vode, ki<br />
utopljenca kljub visokim medijskim valovom<br />
živega pripeljejo na kopno.<br />
Eden takih, glede na rezultate, je<br />
nedvomno Janez Janša. Trideset let<br />
trajajoča gonja proti njemu, ki s pridom<br />
uporablja tudi njegove izjave, tvite in<br />
dejanja, ki jim jih radodarno servira, je<br />
pri večjem delu volilnega telesa uspela<br />
ustvariti učinek odbojnosti do te mere,<br />
da vsaka volilna izbira postaja izbira za<br />
ali proti Janezu Janši; povprečen volivec<br />
pa kot podivjan bik, pred katerim<br />
mahaš z rdečo cunjo, dirja na volišča,<br />
glasovat proti Janši.<br />
Pričakovati da se bo to kmalu spremenilo,<br />
je približno tako iluzorno, kot<br />
pričakovati, da bodo v primeru njegovega<br />
odhoda s politične scene rešeni<br />
vsi problemi pomladnega bloka. Prav<br />
Janša namreč temu bloku na volišča<br />
pripelje z naskokom največ glasov.<br />
Tako se za SDS in Janeza Janšo odpirata<br />
vprašanji, ali so zadovoljni s svojo<br />
vlogo v opoziciji z 20–25 % glasov ali<br />
želijo poseči po več ter kakšno strategijo<br />
ubrati, da ohranijo obstoječe glasove<br />
in pridobijo nove. Kako vzgojiti naslednika,<br />
ki bo nadaljeval Janševo delo,<br />
ko bo ta nekoč opešal? Eno možnost je<br />
nedavno nakazal Anže Logar. Vprašanje<br />
je tudi, ali želijo nagovarjati sredino<br />
ali robove političnega spektra. Obojih<br />
hkrati namreč ne morejo.<br />
MLAČNOST NSI<br />
SDS je leta 1992 začela z izhodišča na<br />
podobnih odstotkih kot NSi leta 2008<br />
ter postala vodilna stranka pola.<br />
Tudi NSi lahko to postane, če se bo<br />
namesto z Janezom Janšo ukvarjala<br />
s tem, kakšno vizijo Sloveniji ponujajo<br />
krščanski demokrati. Z Janšo, ob<br />
Janši ali brez njega je zanje povsem<br />
nepomembno vprašanje. Namesto<br />
distanciranja od Janeza Janše v imenu<br />
distanciranja naj gradijo svojo politiko<br />
in distanciranje bo prišlo samo<br />
od sebe. Ob tem se bodo morali jasno<br />
odločiti, katere vrednote bodo zastopali<br />
ter se zanje jasno postaviti, tako<br />
s terensko mrežo kot z medijski strategijo.<br />
Mlačnost, ki nikogar ne užali,<br />
niti nikogar ne pritegne. Z jasno<br />
identiteto in vizijo pa je lažje tudi odbijanje<br />
napadov, ki jih tako z ene kot z<br />
druge strani ne bo manjkalo.<br />
Ob tem se seveda poraja vprašanje,<br />
kakšna je vloga drugih obstoječih<br />
strank in morebitnih novih. Tako klasični<br />
liberalci in nacionalistični rob kot<br />
zagovorniki jasne drže do družine in<br />
življenja v parlamentu trenutno nimajo<br />
pravega zastopnika. Seveda pa bo v<br />
primeru novih projektov nujen profesionalen<br />
pristop, da se ne ponovijo fiaski<br />
iz preteklosti.<br />
Smo pripravljeni<br />
aktivno vzgajati svoje<br />
otroke glede teh tem ter<br />
nameniti nekaj svojega<br />
časa in finančnih ali<br />
drugih sredstev za<br />
delovanje v organizaciji,<br />
ki deluje v zgoraj<br />
opisano smer vsaj<br />
na enem področju?<br />
VPRAŠANJE ZA VSAKOGAR<br />
Stranke imajo svoj omejen doseg.<br />
Naprej gre lahko civilna družba, ki<br />
pa jo moramo vzpostaviti, če si želimo<br />
oblast, ki bo ustvarila vzpodbudno<br />
okolje za družine, da naslovimo<br />
demografski problem, vzpodbudno<br />
okolje za podjetnike in zaposlene, da<br />
kot družba ulovimo razviti svet in<br />
postanemo nosilci razvoja, da postanemo<br />
družba, ki spoštuje življenje in<br />
civilizacijske norme sprave in pokopa<br />
žrtev, poštena pravna država s polno<br />
demokracijo in čistim okoljem, enakopravna,<br />
energetsko neodvisna država<br />
s kakovostnim šolskim sistemom<br />
in živahno kulturo, na katero bomo<br />
kot narod lahko ponosni.<br />
Smo pripravljeni aktivno vzgajati<br />
svoje otroke glede teh tem ter nameniti<br />
nekaj svojega časa in finančnih ali drugih<br />
sredstev za delovanje v organizaciji,<br />
ki deluje v zgoraj opisano smer vsaj<br />
na enem področju? Sem se pripravljen<br />
naročiti na medij, ki ni odvisen od politike<br />
in kapitala, da postane dovolj močan,<br />
da naredi razliko?<br />
Če bi samo denar, ki nam ga bo z<br />
višjimi davki pobrala levičarska vlada,<br />
in čas, ki ga izgubimo z dodatnim delom<br />
in boji z birokracijo, investirali v<br />
izgradnjo profesionalne civilne družbe,<br />
bi lahko imeli armado profesionalnih<br />
nevladnikov, ki bi povozili razne 8.<br />
marce in podobne, oblast pa bi postala<br />
bolj naklonjena našim prizadevanjem.<br />
Začnimo nekaj premikati danes,<br />
da se po naslednjih volitvah ne bomo<br />
spraševali istih vprašanj, kot si jih<br />
zastavljamo danes. Spremembe na kateremkoli<br />
od obravnavanih področij<br />
trajajo leta. Spremembe na bolje se ne<br />
zgodijo same od sebe.
TEMA TEDNA<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
16<br />
Komentar<br />
Janša za referendumski poraz<br />
izpostavlja NSi in Logarja, Novakova<br />
mu sporoča: „Vstani in pojdi!“<br />
ROK ČAKŠ<br />
Trojni referendumski poraz največje opozicijske stranke je močno pretresel<br />
desnosredinski politični pol, saj se v stranki SDS trudijo rezultat prikazati<br />
kot ne tako porazen, kot dejansko je za slovensko desno sredino, v desnosredinski<br />
Novi Sloveniji pa je po mnenju vodstva dozorel čas za spremembo<br />
politike, ki po novem izključuje sodelovanje s »političnim veteranom«.<br />
V<br />
NSi pa se skušajo od njega distancirati<br />
– tako od poraza, v<br />
katerem niso sodelovali, kot<br />
od Janeza Janše. Zavedajo se,<br />
kot je dejal Matej Tonin v oddaji 24ur<br />
zvečer, da Janševa odbojnost pri večini<br />
slovenskih volivcev negativno vpliva<br />
tudi na doseg Nove Slovenije: »In to, da<br />
glas za NSi velja za glas za Janšo, lahko<br />
popravimo pri sebi.«<br />
Tri dni po referendumu se je s svojo<br />
analizo razlogov za »neuspeh«, kot<br />
ga imenuje, oglasil predsednik SDS-a<br />
Janez Janša. Razloge zanj vidi v marsičem,<br />
od tega, da se je SDS proti koalicijskem<br />
trojčku borila sama, da je »občasno<br />
in z velikim medijskim odmevom«<br />
NSi celo streljala v hrbet, do tega, da<br />
je pokazal tudi na »našega kandidata<br />
za predsednika republike, ki je javno<br />
podprl le en predlog«. Svoj »vstani in<br />
pojdi« poziv Janši pa je nekoliko na<br />
daljše razložila tudi nekdanja predsednica<br />
NSi-ja Ljudmila Novak.<br />
INTERPRETACIJA PORAZA<br />
Janez Janša v svoji analizi najprej ugotavlja,<br />
da se, za razliko od dnevov po<br />
referendumu, ki jih izgubi tranzicijska<br />
levica, tokrat rezultati interpretirajo in<br />
premlevajo popolnoma drugače.<br />
Zato je po njegovem treba dati globljo<br />
analizo, in sicer iz vsebinskega ter<br />
političnega vidika za »neuspeh«, kot<br />
Janša: »Glasov za SDS na volitvah v<br />
DZ 2022 ob 70-% volilni udeležbi:<br />
80 tisoč, glasov za pobudo SDS proti<br />
noveli zakona o vladi ob 42-% udeležbi:<br />
304.000.«<br />
PROFIMEDIA<br />
ga imenuje, poaz pa je po njegovem<br />
»doživela Slovenija v celoti«. Vsebinsko<br />
gledano Janša opiše posledice za<br />
državljane (birokracija), prestavitev<br />
dolgotrajne oskrbe bo tepla upokojence,<br />
RTV pa bodo namesto predstavnikov<br />
poslušalcev in gledalcev upravljali<br />
»predstavniki prvorazrednih«, brez<br />
kakršnegakoli nadzora.<br />
V političnem vidiku ocene pa Janša<br />
izpostavlja, da se je SDS v referendumski<br />
kampanji »sama borila proti<br />
koaliciji treh vladnih strank, formalno<br />
opozicijska NSi ni pomagala niti pri<br />
zbiranju podpisov«. Kot nadaljuje, NSi<br />
v referendumski kampanji ni sodelovala<br />
niti pri obrambi zakona o dolgotrajni<br />
oskrbi, ki je eden ključnih dosežkov<br />
skupne vladne koalicije 2020–2022.<br />
»Občasno in z velikim odmevom je NSi<br />
v kampanji celo streljala v hrbet, praviloma<br />
takrat, ko je vladna koalicija omenjala<br />
možnost zamenjav posameznih<br />
kadrov te stranke v državnih podjetjih,«<br />
še dodaja Janša.<br />
Kot nadaljuje predsednik SDS-a,<br />
glasovom proti škodljivim zakonom<br />
»ni pripomogla niti taktična kampanja<br />
našega kandidata za predsednika<br />
republike, ki je javno podprl zgolj en<br />
predlog«. Kljub temu je, kot pravi, pri<br />
vseh treh zakonih ob bistveno nižji<br />
volilni udeležbi na referendumih za<br />
pobudo SDS realno glasoval večji delež<br />
in v primeru novele zakona o vladi celo<br />
večje število volivk in volivcev kot aprila<br />
letos na volitvah v DZ.<br />
»Tak rezultat smo dosegli kljub<br />
temu, da omenjene 4 stranke obvladujejo<br />
preko 95 % slovenskega medijskega<br />
prostora,« še poudarja Janša.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
TEMA TEDNA<br />
Komentar<br />
17<br />
POLITIČNE POSLEDICE<br />
Politične posledice »dobljenih« referendumov<br />
za vladno koalicijo seveda<br />
bodo. Vendar ne povsem takšne,<br />
koto so jih napovedovali na slavjih<br />
po razglasitvi rezultatov.<br />
1. Novi stroški za davkoplačevalce,<br />
povečan kaos v delovanju vlade<br />
in koalicije.<br />
2. Prevarani upokojenci: »Nič ni bolj<br />
nevarnega za politično opcijo na<br />
oblasti kot res razjarjena velika interesna<br />
skupina, ko spozna, da jih je<br />
nekdo prevaral … Medijski monopol<br />
tranzicijske levice lahko delno prikrije<br />
prevaro, v celoti pa nikakor ne.<br />
Vsekakor ne brez žrtvovanja aktualnega<br />
»novega obraza«.<br />
3. Popoln nadzor nad RTV prinaša<br />
tudi popolno servilnost tega najpomembnejšega<br />
medija do vladajočih.<br />
Popolna servilnost pa je še<br />
bolj nevarna od medijske gonje, ki<br />
so jo doživljali oni. Ko birokrati vidijo,<br />
da je vse dovoljeno Golobu in<br />
Loredanu, menijo, da je tak vzorec<br />
dovoljen vsem. Samopašnosti, ki<br />
izvira iz tega, pa ni mogoče prikriti.<br />
LJUDMILA NOVAK<br />
Veliko pozornosti pa je v kontekstu<br />
postreferendumskega brbotanja desno od<br />
<strong>sredine</strong> vzbudil odgovor Ljudmile Novak<br />
na Janšev komentar početja Mateja Tonina.<br />
Napisala je, za kaj bo Janši Slovenija<br />
»iskreno hvaležna«: Svoj tvit je naknadno<br />
podrobneje razložila na svoji spletni strani.<br />
Zapisala je, da v življenju ni nič hujšega<br />
Občasno in z velikim<br />
odmevom je NSi v<br />
kampanji celo streljala v<br />
hrbet, praviloma takrat,<br />
ko je vladna koalicija<br />
omenjala možnost<br />
zamenjav posameznih<br />
kadrov te stranke v<br />
državnih podjetjih.<br />
kot to, da človek ne more razviti svojega<br />
potenciala zaradi ustrahovanja in groženj<br />
nekoga drugega. »Zato sem že leta 2016<br />
kot predsednica NSi jasno povedala, da si<br />
z nekom, ki ustrahuje, grozi in podpihuje<br />
sovraštvo, nikoli več ne želim vladati.<br />
Včerajšnjo soglasno odločitev izvršilnega<br />
odbora stranke NSi tako pozdravljam.«<br />
Nadaljevala je, da si je vedno želela<br />
NSi kot samostojno, suvereno in<br />
pokončno politično silo, ki ne bi bila<br />
preračunljiva v svojih dejanjih, temveč<br />
bi sledila svojim vrednotam in srcu<br />
naroda, ki mu želi vladati. Nadalje je<br />
izpostavila, da imajo v demokraciji<br />
ljudje vedno prav. »In ljudje so letos na<br />
demokratičen način s svojim glasom na<br />
volitvah jasno spregovorili.«<br />
»Razdeljeni in ujeti v preteklosti<br />
travm nam takšnih izzivov prihodnosti<br />
ne bo uspelo premagati. Posledično nam<br />
grozi izguba naše identitete in ugasnitev<br />
ognja slovenskega upanja po demokratični,<br />
svobodni in napredni samostojni<br />
državi,« je še prepričana Novakova.<br />
»Nastradali pa ne bomo mi, ampak naši<br />
potomci,« je dodala in zaokrožila: »Zato,<br />
Janez, namig. Ob očitnem majanju tvojega<br />
stolčka vstani in pojdi.«<br />
KOLABORACIJA<br />
Ampak nič nepričakovanega, kot je že na<br />
referendumski večer tvitnil nekdaj goreč<br />
Janšev podpornik Samo Glavan: Janša<br />
nikoli ni poraženec, vedno znova so poraženi<br />
zgolj njegovi podporniki in volivci.<br />
Po drugi strani je v pozivu Janši k odhodu<br />
neverodostojna tudi Ljudmila Novak, saj<br />
1) ni članica njegove stranke in le ti imajo<br />
pravico odločati o svojem predsedniku<br />
in 2) četudi ima marsikaj prav, podobno<br />
kot pri Janši, na kredibilnost tega pada<br />
senca, da nikoli ni bila sposobna iti preko<br />
osebnih zamer, ki jih goji do nekdanjega<br />
političnega sopotnika.<br />
Glede tega je bolj modro držo pokazal<br />
predsednik NSi Matej Tonin, ki je<br />
dejal, da ga zanima predvsem samorefleksija,<br />
in ne to, kar je ali počne SDS. Pozorni<br />
so opazili tudi, da Tonin Janše ne<br />
poziva k odhodu. V glavnem najbrž zato,<br />
ker ve, da se to za predsednika neke druge<br />
stranke ne spodobi. Delno pa ima za<br />
to tehtnejše razloge, kot si morda marsikdo<br />
misli. A o tem kdaj drugič.<br />
Vrnimo se raje k Janševem zapisu.<br />
Ključno pri tem je vedeti, da ta v resnici<br />
ni analiza referendumskega neuspeha,<br />
temveč načrt politike SDS-a do drugih<br />
strank, predvsem do NSi-ja v prihodnje.<br />
V bistvu je odziv na strateško odločitev<br />
krščanskih demokratov, da se od Janševega<br />
SDS-a v opoziciji še bolj odmaknejo<br />
v smislu, da gradijo lastno, samostojno<br />
alternativo, ki a priori ne zavrača vsakega<br />
sodelovanja s koalicijo v točkah, kjer<br />
lahko naredijo doprinos k ciljem NSi-ja,<br />
oziroma nečem, kar je »dobro za Slovenijo«<br />
(tipičen primer je omiljena obdavčitev<br />
za s.p.-jevce ter višja olajšava<br />
za otroke, ki so jo dosegli pri Golobovih<br />
spremembah Zakona o dohodnini).<br />
Janša nakazuje, da bodo v SDS takšno<br />
držo označili za »kolaborantsko« ter se<br />
preko tega razglasili za edino pravo opozicijo<br />
Golobovi koaliciji. Ta narativ pa<br />
bodo utrjevali preko svojih medijev, ki<br />
sicer res nimajo vpliva na 70 % volilnega<br />
telesa (oziroma je ta negativno odbijajoč),<br />
imajo pa ga tudi na del predvsem starejših<br />
krščansko-demokratskih volivcev.<br />
Prav zato vodstvu Nove Slovenije<br />
vztrajati pri tako zastavljeni drži ne bo<br />
lahko. A če bodo vzdržali ter se bodo res<br />
osredotočili na lastno politiko in vse skupaj<br />
ne bo izpadlo, kot da zgolj kontrirajo<br />
Janši ali pa da se pragmatično mastijo z<br />
bombončki z vladne mize, je to v resnici<br />
v danih okoliščinah edini način, da se<br />
znebijo mlinskega kamna titule »satelita<br />
SDS-a«. Do slednjega pa mora priti samo<br />
po sebi, kot posledica, nikakor pa ne sme<br />
biti vzrok njihovega početja. V tem primeru<br />
se bo njihov »osamosvojitveni poskus«<br />
klavrno končal.<br />
<br />
Komentar avtorja<br />
To ni Janševa analiza<br />
referendumskega poraza,<br />
temveč načrt politike<br />
SDS-a za prihodnje<br />
Ob marsikateri drugi vrlini je Janezu<br />
Janši treba priznati tudi, da je izkušen<br />
mojster v akrobaciji, kako spustiti<br />
meglo na politične poraze, predvsem<br />
pa krivce zanje vedno znova poiskati<br />
zunaj svojega kroga. V dveh straneh<br />
analize za »neuspeh«, kot ga imenuje,<br />
pri politični strategiji in pristopu<br />
SDS-a ni navedel niti ene napake ali<br />
pomanjkljivosti. Tovrstna odsotnost<br />
samokritike temno senco meče na<br />
kredibilnost vsega, kar zapiše.
CERKEV<br />
18<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Pater Rupnik obtožen<br />
psihičnega in fizičnega nasilja<br />
Nekaj dni po vizitaciji posebnega papeškega odposlanca Andrewa Smalla (54)<br />
v Sloveniji, kjer novo vodstvo Slovenske škofovske konference (SŠK) na noge<br />
postavlja neodvisno komisijo za preiskovanje spolnih zlorab, so v italijanskih<br />
medijih v javnost prišle obtožbe na račun svetovno znanega umetnika,<br />
jezuita p. Marka Ivana Rupnika (68).<br />
V<br />
Rupnikovem primeru ne gre<br />
za spolne zlorabe mladoletnih<br />
oseb, uglednega jezuitskega<br />
duhovnika obtožujejo,<br />
da je pred desetletji izvajal »duhovno,<br />
psihično in tudi fizično nasilje« nad<br />
redovnicami skupnosti Loyola, ki jo je<br />
sam pomagal ustanoviti.<br />
Po naših informacijah je v ozadju<br />
objav nadaljevanje notranjega spopada<br />
v slovenski Cerkvi, ki je zdaj internacionaliziran,<br />
vanj pa je potegnjen svetovno<br />
znani pater, ki je blizu tudi papežu Frančišku<br />
in njegovi liniji, ki si prizadeva za<br />
dokončen obračun z zlom spolnih zlorab<br />
v svetovni in tudi slovenski Cerkvi.<br />
Avtorja številnih znanih mozaikov<br />
v katoliških svetiščih doma in po svetu<br />
(npr. v vatikanski kapeli Redemptoris<br />
Mater, Fatimi, Lurdu, Madridu itd.),<br />
direktorja centra Aletti in svetovalca<br />
Papeškega sveta za kulturo bremenijo<br />
navedbe italijanskih medijev Silere<br />
non possum in left.it, da naj bi v<br />
devetdesetih letih psihično in fizično<br />
zlorabil več žena, (nekdanjih) sester iz<br />
skupnosti Loyola.<br />
Kot pišeta italijanski blog Silere non<br />
possum in medij left.it, so bile prve obtožbe<br />
o domnevnem Rupnikovem neprimernem<br />
početju podane že v letih<br />
1992 in 1993 od nekaterih sester loyolk,<br />
redovnic iz skupnosti, v kateri je Rupnik<br />
deloval kot spovednik in duhovni<br />
voditelj, ustanovila pa jo je njegova prijateljica<br />
Ivanka H.<br />
Med p. Rupnikom in s. Ivanko naj<br />
bi kmalu prišlo do spora, nakar so se<br />
sestre ločile – del jih je ostal v Ljubljani,<br />
del pa jih je odšel z Rupnikom v Rim, v<br />
center Aletti, kjer delujejo na področju<br />
cerkvene umetnosti.<br />
UREDNIŠTVO<br />
Ker so se kasneje v skupnosti Loyola<br />
razmere slabšale in se je skupnost<br />
znašla tik pred razpadom, je Vatikan<br />
leta 2019 v Slovenijo poslal vizitatorja,<br />
da bi preučil, kaj se dogaja. Za vodjo<br />
Vid Ponikvar/SPORTIDA<br />
Obtožb niso<br />
podale redovnice<br />
Skupnosti Loyola,<br />
kot to pišejo mediji.<br />
vizitacije je bil imenovan pomožni rimski<br />
škof, jezuit Daniele Libanori (69), po<br />
naših informacijah sicer dobri znanec<br />
slovenskega kardinala Franca Rodeta.<br />
Tudi slednji je v sklopu vizitacije prišel<br />
v Slovenijo, govoril s sestrami loyolkami<br />
in tistimi, ki so iz reda izstopile.<br />
Med številni razgovori naj bi zabeležil<br />
tudi tri, ki so za dogajanje izpred treh<br />
desetletij obtožile Rupnika.<br />
PRIMER ZASTARAL<br />
Na medijska pisanja so se iz vodstva<br />
Družbe Jezusove v Rimu odzvali s potrditvijo,<br />
da je Kongregacija za nauk<br />
vere v Vatikanu leta 2021 res prejel
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
CERKEV<br />
Komentar<br />
19<br />
obtožbo zoper duhovniško delovanje<br />
patra Rupnika. Poudarili so, da so se<br />
obtožbe nanašale na njegovo duhovniško<br />
delovanje v zgodnji devetdesetih<br />
letih v družbi redovnic ljubljanske<br />
skupnosti Loyola ter da mladoletne<br />
osebe niso bile vpletene.<br />
V povezavi z obtožbami je bila uvedena<br />
»preliminarna preiskava«. Po preučitvi<br />
rezultatov je kongregacija ugotovila,<br />
da je treba »zadevna dejstva šteti<br />
za zastarana«, zato je primer na začetku<br />
letošnjega oktobra zaključila.<br />
Kljub temu še naprej ostajajo v veljavi<br />
ukrepi, ki so jih med predhodno preiskavo<br />
zoper patra Rupnika sprejeli v Vatikanu,<br />
še piše v sporočilu jezuitov. Tako ima<br />
med drugim prepoved spovedovanja, duhovnega<br />
vodstva in spremljanja duhovnih<br />
vaj. Poleg tega je bilo patru Rupniku<br />
prepovedano javno delovanje brez dovoljenja<br />
krajevnega predstojnika.<br />
Za Radio Ognjišče se je na zadevo odzval<br />
tudi predstojnik slovenskih jezuitov,<br />
p. Miran Žvanut (53). »V zadnjih dneh smo<br />
lahko v različnih medijih zasledili članke<br />
o p. Marku Ivanu Rupniku. Žal kot vedno<br />
precej napihnjeno, tudi z veliko neresnice.<br />
Dikasterij za nauk vere je leta 2021<br />
res prejel pritožbo zoper p. Rupnika<br />
in zaprosil Družbo Jezusovo za uvedbo<br />
predhodne preiskave tega primera.<br />
To je pač normalna procedura.<br />
Pritožba ni prišla s strani redovnic,<br />
kar nekateri mediji lažno navajajo.<br />
Družba Jezusova je za preiskavo<br />
imenovala zunanjega preiskovalca (redovnika<br />
iz drugega reda) in več ljudi<br />
je bilo povabljenih, da pričajo. Končno<br />
poročilo je bilo predstavljeno Dikasteriju<br />
za nauk vere in po preučitvi rezultatov<br />
preiskave je Dikasterij za nauk<br />
vere ugotovil, da je treba obravnavana<br />
dejstva šteti za zastarela in je zato primer<br />
zaključil letos v začetku oktobra.<br />
V okviru predhodne preiskave pa so<br />
bili zoper p. Marka Ivana Rupnika sprejeti<br />
previdnostni ukrepi, ponavljam, to so<br />
previdnostni ukrepi in nikakršne sankcije<br />
ali prepovedi s strani Vatikana, kar zasledimo<br />
v medijih. Previdnostni ukrepi so<br />
pač nekaj običajnega, ko pride do takšnih<br />
ali podobnih obtožb zoper redovnika.<br />
Torej Dikasterij za nauk vere ni<br />
proti p. Marku Ivanu Rupniku sprejel<br />
nikakršnih sankcij, samo obvestil je<br />
Družbo Jezusovo, da je primer zastaral.«<br />
Žvanut je poudaril še, da »Družba Jezusova<br />
resno vzame vsako pritožbo proti<br />
enemu od svojih članov in tudi ta pritožba<br />
je bila zelo resno vzeta. Poslanstvo<br />
Družbe Jezusove pa je tudi poslanstvo<br />
sprave in iskanja resnice in verjamem, da<br />
bodo osebe, ki jim je zaupano reševanje<br />
tega primera, tudi prišle do resnice.« <br />
Vatikan Rupniku<br />
ni prepovedal<br />
spovedovati, kot<br />
trdijo mediji, saj gre<br />
za rutinski ukrep<br />
s strani jezuitov<br />
v času vsake<br />
preiskave.<br />
Publicist Dejan Steinbuch na Portalu<br />
Plus opozarja še na eno, lokalno<br />
razsežnost »afere«. O njej se je začelo<br />
poročati vzporedno z obiskom<br />
posebnega papeževega odposlanca<br />
p. Andrewa Smalla, začasnega tajnika<br />
Papeške komisije za zaščito mladoletnih,<br />
v Ljubljani, kjer je bil gost<br />
Slovenske škofovske konference.<br />
Kot piše Steinbuch, naj bi Small<br />
poskušal ugotoviti, kdo v slovenski<br />
Cerkvi uresničuje papeževo načelo<br />
ničelne tolerance do spolnih zlorab,<br />
kdo pa jih še vedno ne jemlje resno.<br />
Med slednjimi naj bi bil tudi krog<br />
okoli kardinala Rodeta.<br />
Avtor dodaja, da edinemu slovenskemu<br />
kardinalu novica o Rupniku<br />
najverjetneje ne povzroča skrbi, ampak<br />
prej obratno, saj postavlja pod<br />
vprašaj tudi kredibilnost papeža<br />
Frančiška pri njegovi načelni toleranci<br />
glede obravnave zlorab.<br />
Globlje ozadje zgodbe<br />
Čeprav je vsako obtožbo, tudi ko<br />
gre za domnevno duhovno, psihično in<br />
fizično nasilje nad odraslimi osebami<br />
znotraj Cerkve, treba jemati z vso<br />
resnostjo, »tajming« objav, poznavajoč<br />
zakulisne spopade, ki trenutno pretresajo<br />
slovensko Cerkev, ne more biti<br />
zgolj naključen.<br />
Dobri poznavalci zakulisnega<br />
dogajanja v slovenski Cerkvi menijo, da<br />
so krogi, ki se upirajo vetru sprememb,<br />
izkoristili situacijo in preko tujih medijev<br />
ustvarili medijski spin, ki bi oviral ali<br />
celo onemogočil papežu nadaljevanje<br />
prečiščevanja slovenske Cerkve.<br />
Prav zato smo si po prvi objavi v<br />
italijanskih medijih na Domovini vzeli<br />
potreben čas za preverjanje ozadja obtožb<br />
ter okoliščin, v katerih so nastale.<br />
Naše raziskovanje se, kljub težavnosti,<br />
ki jo s seboj prinaša delikatnost teme<br />
ter kontekst napetih zakulisnih razmerij<br />
med kleriškimi frakcijami v slovenski<br />
Cerkvi, ki segajo vse do vatikanskih soban,<br />
nadaljuje. Že več dni med drugim<br />
neuspešno čakamo tudi odziv sester iz<br />
skupnosti Loyola v Sloveniji.
LOKALNE VOLITVE 2022<br />
20<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Lokalne volitve, po katerih si mora<br />
desna sredina naliti čistega vina<br />
ANDREJA BARAT<br />
Drugi krog je potekal v 47 občinah, od tega tudi v šestih<br />
od dvanajstih mestnih občin, in sicer Mariboru, Celju, Kranju,<br />
Novi Gorici, Murski Soboti in Krškem. 42-odstotna volilna udeležba<br />
na lokalnih volitvah je najnižja v zgodovini samostojne Slovenije,<br />
kar kaže na to, da je bilo državljanom za letos volitev dovolj.<br />
No, v Mariboru se ni zgodilo<br />
nič novega. Vprašanje je<br />
bilo samo, ali se bo zgodilo<br />
bolj ali manj staro. Mariborčani<br />
so v drugem krogu odločali med<br />
nekdanjim županom Francem Kanglerjem<br />
(57) in med Sašo Arsenovičem<br />
(56). Zmagal je slednji z 61 %. Ta zmaga<br />
bo enega od poslancev SDS sicer stala<br />
1000 evrov. Največje presenečenje se<br />
je zgodilo v Celju, kjer se bo od županskega<br />
stolčka po šestih mandatih (štiriindvajsetih<br />
letih), poslovil Bojan Šrot<br />
(60). S 57,8 % je v drugem krogu zmagal<br />
Matija Kovač (33). Baje naj bi bil neodvisni<br />
kandidat, zato je malo nenavadno,<br />
da njegovo zmago na veliko slavi in<br />
razglaša stranka Levica, ki je tako tudi<br />
dobila prvega (uradno neodvisnega –<br />
ker se tako pač lepše sliši) župana.<br />
Gibanju Svoboda, ki je v prvem<br />
krogu pridelalo le eno župansko mesto<br />
(v Osilnici) in še to brez protikandidata,<br />
je 2. krog prinesel večji izplen.<br />
V Novi Gorici je zmagal njihov kandidat<br />
Samo Turel (47).<br />
Murska Sobota ostaja trdnjava SD.<br />
Občani so se odločali med Damjanom<br />
Anželjem (SD) in Andrejem Mešičem<br />
(SDS). Z več kot 64 odstotki so izbrali<br />
Anželja, ki ga je predlagal dosedanji<br />
župan in aktualni minister Aleksander<br />
Jevšek. Prav tako ostaja trdno v rokah<br />
Socialnih demokratov tudi Kranj, kjer<br />
se s prepričljivimi 71 % slavil dosedanji<br />
župan Matjaž Rakovec (58). V Krškem<br />
je zmagal politični novinec in<br />
dosedanji kriminalist, Janez Kerin (55).<br />
NE-MESTNE OBČINE<br />
Dolgoletni župan Bleda Janez Fajfar (67)<br />
bo moral županski stolček prepustiti<br />
Antonu Mežanu. Zna biti, da bo odslej<br />
na Bledu še bolj čarobno. Nekdanjemu<br />
S 57,8 % je v drugem<br />
krogu zmagal Matija<br />
Kovač. Baje naj bi bil<br />
neodvisni kandidat, zato<br />
je malo nenavadno, da<br />
njegovo zmago na veliko<br />
slavi in razglaša<br />
stranka Levica.<br />
predsedniku Državnega zbora, Igorju<br />
Zorčiču (44), se v Brežicah ni uspelo zavihteti<br />
na župansko mesto. Z 52,61 % ga<br />
je premagal aktualni župan Ivan Molan<br />
(59). V Ilirski Bistrici se poslavlja iz<br />
V drugem krogu so bili,<br />
podobno kot v prvem,<br />
največji zmagovalci<br />
lokalnih volitev 2022<br />
»skupine volivcev in<br />
samostojni kandidati«.<br />
Skupaj so osvojili 138<br />
županskih mest<br />
od 279 predlaganih.<br />
SHUTTERSTOCK
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 LOKALNE VOLITVE 2022<br />
Komentar<br />
21<br />
stranke SD izključen dosedanji župan<br />
Emil Rojc (64) in mesto prepušča dr. Gregorju<br />
Kovačiču (46), ki ga je krepko premagal<br />
s 63,81 %. Do spremembe je prišlo<br />
tudi v Izoli, kjer je dosedanjega župana,<br />
znanega iz afere Pivec, Danila Markočiča<br />
(66) premagal kandidat Gibanja Svoboda,<br />
Milan Bogatič. V občino Lendava<br />
se iz državnega zbora in poslanskega<br />
stolčka vrača nekdanji župan Janez<br />
Magyar (54). V Piranu pa bo novi župan<br />
Andrej Korenika (40), ki je premagal<br />
Gašparja Gašparja-Mišiča (56).<br />
ŽENSKA ENERGIJA<br />
Drugi krog pa je prinesel tudi kar nekaj<br />
novih županj. Najbolj prepričljivo<br />
je svojega protikandidata v Trebnjem<br />
premagala Mateja Povhe, ki je s<br />
kar 81,53 odstotka premagala dolgoletnega<br />
župana Alojzija Kastelica. Novo<br />
županjo so dobili tudi v Gornji Radgoni,<br />
kjer je Urška Mauko Tuš z 51,99 %<br />
tesno premagala dosedanjega župana.<br />
Prav tako bo ženska roka v prihodnjem<br />
mandatu vodila Destrnik in sicer je<br />
zmagala Vlasta Tetičkovič-Toplak (SDS<br />
in SLS). Prav tako so novo županjo dobili<br />
v občini Kostel (Nataša Turk) in pa<br />
v Kranjski Gori (Henrika Zupan – zelo<br />
primeren priimek za novo funkcijo).<br />
V Divači županja Alenka Štrucl Dovgan<br />
ostaja na županskem mestu, saj je za<br />
las premagala protikandidata.<br />
TESNE ZMAGE<br />
V kar nekaj občinah je bil rezultat izjemno<br />
tesen in so odločali posamezni<br />
glasovi. V Središču ob Dravi je tako z le<br />
nekaj glasov prednosti slavil Toni Jelovica,<br />
tesno pa je bilo tudi v Svetem Juriju<br />
ob Ščavnici za izvoljenega Andreja<br />
Vrzela. Tudi Logatčani so bili precej<br />
razdeljeni, saj so skoraj enako število<br />
glasov namenili sedanjemu županu<br />
Bertu Menardu, ki je za las premagal<br />
protikandidata Bogdana Lipovška.<br />
Tudi v Puconcih, Divači in Kanalu je šlo<br />
za mišjo dlako.<br />
(NE)USPEHI STRANK<br />
V drugem krogu so bili, podobno kot<br />
v prvem, največji zmagovalci lokalnih<br />
volitev 2022 »skupine volivcev in samostojni<br />
kandidati«. Skupaj so osvojili<br />
Število izvoljenih županov<br />
političnih strank od 2010 do 2022<br />
Skupaj županov 2010<br />
Skupaj županov 2014<br />
Skupaj županov 2018<br />
Skupaj županov 2022<br />
41<br />
31<br />
33<br />
26<br />
20 20 19<br />
15 16 14 17<br />
12 8 7 10 11<br />
SLS SD SDS NSi SMC/LMŠ -<br />
SVOBODA<br />
138 županskih mest od 279 predlaganih.<br />
Sledijo jim SLS (s 13 v prvem in 2 v drugem<br />
krogu), ki je sicer glede na volitve<br />
2018 izgubila, njihove občine pa ostajajo<br />
majhne. SD, ki je v drugem krogu naredila<br />
največji preboj in poleg 10 županov<br />
v prvem krogu dodala še 4 v drugem.<br />
SDS je poleg 11 v prvem, v drugem pridobil<br />
le še enega. NSi v drugem krogu<br />
ni dobila nobenega županskega mesta<br />
in tako ostaja pri 11. Desnosredinski<br />
župani so po drugem krogu praktično<br />
izbrisani iz mestnih občin. Če so še pred<br />
desetletjem imeli drugo in tretjo največjo,<br />
pa še kakšno, jim danes ostajajo večinoma<br />
le še manjši kraji.<br />
Gibanje Svoboda je danes dobilo<br />
2 nova župana (Nova Gorica in Izola)<br />
ter tako malo popravilo vtis s prvega<br />
Letošnje volilno leto<br />
se je torej zaključilo.<br />
Desna sredina si bo<br />
po njem očitno še<br />
dolgo lizala rane, saj<br />
je glede na vložen trud<br />
in delo dosegla veliko<br />
slabše rezultate od<br />
pričakovanih na vseh<br />
letošnjih volitvah.<br />
0<br />
1<br />
1<br />
14<br />
8 8<br />
12<br />
3<br />
Koalicije<br />
strank<br />
kroga. Za novinko na lokalnem političnem<br />
prizorišču je stranka osvojila<br />
tudi zavidljivo mesto občinskih svetnikov.<br />
Pred njo so le svetniki SDS-a in<br />
pa daleč pred vsemi, seveda že omenjeni,<br />
svetniki iz skupine volivcev in<br />
samostojnih kandidatov.<br />
NAGOVORITI LJUDI<br />
Letošnje volilno leto se je torej zaključilo.<br />
Desna sredina si bo po njem očitno<br />
še dolgo lizala rane, saj je glede na vložen<br />
trud in delo dosegla veliko slabše<br />
rezultate od pričakovanih na vseh letošnjih<br />
volitvah. Seveda se lahko tolažijo,<br />
obračajo statistiko ter v njej iščejo svetle<br />
točke, toda morda bi bi bilo veliko<br />
bolje, da bi najprej seveda »lizali rane«,<br />
potem pa si nalili čistega vina in začeli<br />
iskati načine in poti, ki bodo zmogle<br />
učinkovitejše nagovoriti povprečnega<br />
Slovenca. Iskanje zunanjih (in tudi<br />
notranjih) sovražnikov se je izkazalo<br />
za neproduktivno.<br />
Gibanje Svoboda in pod njegovim<br />
okriljem levi politični pol ima po letošnjem<br />
volilnem letu do naslednjih volitev<br />
skoraj popolno oblast. Koliko je to<br />
lahko nevarno za demokracijo, je upravičen<br />
pomislek, s katerim so naši mediji<br />
leta bombardirali sosednjo Madžarsko.<br />
Toda dejstvo je, da si jo je to ljudstvo<br />
samo izvolilo, podobno kot na Madžarskem.<br />
Upajmo samo, da se nova oblast<br />
zaveda tudi tega, da z oblastjo pride<br />
tudi odgovornost. Morda je v lokalnem<br />
okolju ta vidik demokracije še najbolj<br />
viden in tudi najlažje preverljiv. <br />
70<br />
138<br />
123<br />
115<br />
Samostojni<br />
kandidati
AKTUALNO<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
22<br />
Komentar<br />
Žensk v lokalni politiki je vse več,<br />
toda še vedno prevladujejo moški<br />
Politika tako na lokalni kot tudi na državni ravni še naprej<br />
ostaja precej moška – ženske kvote sicer obstajajo, a ne dajejo<br />
pravih rezultatov: saj jih v resnici niti ne morejo dati.<br />
ANDREJA BARAT<br />
Lokalne volitve so izrisale novo<br />
podobo lokalne politike. Kljub<br />
temu pa se nekaj žensk vseeno<br />
odloča za vstop tudi v lokalno<br />
politiko. Čeprav so ženske med župani<br />
še vedno v manjšini, jih je po vsakih<br />
volitvah več.<br />
ŽUPANJE OBČIN<br />
Na letošnjih volitvah se je za župansko<br />
mesto potegovalo 107 kandidatk (in<br />
511 kandidatov). V prvem krogu je bilo<br />
izvoljenih 23 županj (in 142 županov).<br />
V drugi krog pa se je dodatno uvrstilo<br />
še 12 kandidatk. Tako da se bo število<br />
županj zelo verjetno še povečalo. Na<br />
volitvah leta 2018 smo dobili 22 županj.<br />
Pri volitvah v občinske in mestne<br />
svete je razmerje nekoliko bolj uravnoteženo.<br />
Kandidiralo je 8478 kandidatk<br />
in 10.193 kandidatov. Izvoljenih žensk je<br />
bilo 1168, moških pa 2169. Če smo malo<br />
plastični, lahko rečemo, da je torej edini<br />
rezultat ženskih kvot v lokalni politiki<br />
večje število kandidatk na listah. In to<br />
Pri volitvah v občinske<br />
in mestne svete je<br />
razmerje nekoliko<br />
bolj uravnoteženo.<br />
Kandidiralo je 8478<br />
kandidatk in 10.193<br />
kandidatov. Izvoljenih<br />
žensk je bilo 1168,<br />
moških pa 2169.<br />
VOLITVE ŽUPANOV<br />
Število kandidatov za župana (mestne občine): 74<br />
Število kandidatov za župana (ostale občine): 544<br />
Število kandidatov za župana (skupaj): 618<br />
Število kandidatk za županjo (ženske): 107 (17 %)<br />
Število kandidatov za župana (moški): 511 (83 %)<br />
Najstarejši kandidat:<br />
82 let<br />
Najmlajši kandidat:<br />
22 let<br />
Število izvoljenih ženskih kandidatk: 29 (14 %)<br />
Število izvoljenih moških kandidatov: 183 (86 %)<br />
VOLITVE OBČINSKIH/MESTNIH SVETOV<br />
Število kandidatov za člane mestnih svetov (mestne občine): 3.446<br />
Število kandidatov za člane občinskih svetov (ostale občine): 15.225<br />
Število kandidatov za občinske in mestne svete (skupaj): 18.671<br />
Število kandidatk za občinske in mestne svete (ženske): 8.478 (45 %)<br />
Število kandidatov za občinske in mestne svete (moški): 10.193 (55 %)<br />
Število kandidatk za občinske in mestne svete,<br />
državljanov držav članic EU (skupaj):<br />
12<br />
Najstarejši kandidat:<br />
94 let<br />
Najmlajši kandidat:<br />
18 let<br />
Število izvoljenih ženskih kandidatk: 1.168 (35 %)<br />
Število izvoljenih moških kandidatov: 2.171 (65 %)<br />
Z županjami se ponašajo naslednje občine:<br />
Ptuj, Cirkulane, Črenšovci, Črna<br />
na Koroškem, Domžale, Grad, Kozina,<br />
Osilnica, Kozje, Kungota, Ljutomer, Lukovica,<br />
Metlika, Muta, Odranci, Poljčane,<br />
Rečica ob Savinji, Ruše, Selnica ob<br />
Dravi, Semič, Solčava, Sveti Andraž v<br />
Slovenskih Goricah in Vransko.<br />
kandidatk, ki jih politika ne zanima,<br />
ki nimajo nobenih realnih možnosti<br />
za izvolitev in ki so na listi predvsem<br />
zato, ker delajo nekomu uslugo, da<br />
bodo izpolnjene ženske kvote.<br />
Problematike pomanjkanja žensk<br />
v politiki se bomo očitno morali lotiti<br />
na drug način, ne s predpisi.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
Komentar<br />
23<br />
foto<br />
skupnostobcin.si<br />
Članice Kluba županj se redno srečujejo, vsakič v drugi občini. Tukaj so pred znamenito cerkvijo Marije Vnebovzete v Turnišču.<br />
ŽENSKE KANDIDATKE<br />
Med županjami močno prevladujejo<br />
nestrankarske liste. Med strankami<br />
imata po dve županji NSi in SD, po eno<br />
pa SDS in Gibanje Svoboda.<br />
Slovenske županje so združene v<br />
Klub županj pri Skupnosti občin Slovenije<br />
v okviru katerega se tudi redno<br />
srečujejo vsake tri mesece v eni izmed<br />
občin, ki jo vodijo. Pravijo, »da je bil<br />
klub ustanovljen leta 2014 z zavedanjem,<br />
da uravnoteženje prostorov odločanja<br />
vpliva na oblikovanje politik, ki<br />
čim širše zaobjemajo in vključujejo različne<br />
potrebe in pričakovanja občank<br />
in občanov, ter da uspešnost žensk v<br />
politiki dolgoročno pozitivno vpliva<br />
tudi na pripravljenost žensk za vstopanje<br />
v lokalno politiko.«<br />
Kot je povedala dosedanja županja<br />
Divače Alenka Štrucl Dovgan, so še<br />
posebej »dragocene izkušnje županj z<br />
daljšim stažem, saj od moških kolegov<br />
težko dobiš informacije in nasvete. Župani<br />
so preveč tekmovalni, medtem ko<br />
je ženskam pomembneje, da cvetijo vsi<br />
vrtovi, ne samo njihov. Zavedamo se<br />
tudi, da lahko številne cilje dosežemo<br />
le s sodelovanjem.«<br />
ŽENSKA ENERGIJA<br />
Ženskam na oblasti ni lahko, poleg<br />
tega da je pod drobnogledom njihovo<br />
delo (kar je upravičeno), so praviloma<br />
izpostavljene tudi kritiki svojega videza.<br />
Ženske s svojim načinom vodenja,<br />
s svojo energijo in prisotnostjo, delajo<br />
politiko bolj človeško. V politiko jih<br />
ne bomo spravili z ženskimi kvotami,<br />
pač pa z bolj prijetnim in spoštljivim<br />
političnim ozračjem. Potem bodo tudi<br />
ženske na vodilnih položajih lažje ohranile<br />
svojo ženskost, v kakršnikoli obliki<br />
jo že imajo, in ne bodo postale zgolj<br />
lepše kopije moških kolegov.<br />
Slovenska politična kultura je na<br />
precej nizkem nivoju. Nič ne pomaga,<br />
da je za to kriva vedno »ne-naša«<br />
Župani so preveč<br />
tekmovalni, medtem ko<br />
je ženskam pomembneje,<br />
da cvetijo vsi vrtovi, ne<br />
samo njihov. Zavedamo<br />
se tudi, da lahko številne<br />
cilje dosežemo le<br />
s sodelovanjem.«<br />
stran. Morda lahko tudi ženske s svojim<br />
načinom vodenja pripomorejo k<br />
temu, da se začnemo bolj pogovarjati<br />
in sodelovati. Lahko rečemo, da so<br />
slovenske županje na tem področju<br />
že naredile prve korake.
LOKALNE VOLITVE 2022<br />
24<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Zakulisje županskih dvobojev: kaj je<br />
odločalo med uspehom in porazom<br />
PETER MERŠE<br />
Po drugem krogu lokalnih volitev je supervolilnega<br />
leta 2022, vsaj kar se volitev tiče, konec.<br />
Rezultati drugega kroga županskih volitev<br />
pa dajejo povod za razmislek o več področjih slovenske politike.<br />
Analizirali smo nekaj najzanimivejših<br />
dvobojev, ne nujno v<br />
največjih občinah, in še enkrat<br />
spoznali, da v občinah ljudi<br />
bolj kot to, kdo je »lev« in kdo »desen«,<br />
zanima, kaj bo naredil in kako jih nagovarja.<br />
Kljub vsemu pa se problemom<br />
državne politike tudi na občinskih volitvah<br />
ni mogoče povsem izogniti.<br />
Za eno večjih presenečenj je poskrbel<br />
razplet županskih volitev v Celju,<br />
kjer je dolgoletnega župana Bojana<br />
Šrota po štiriindvajsetih letih na »prestolu«<br />
zamenjal na videz neodvisni kandidat<br />
Levice Matija Kovač.<br />
DOLGOLETNI ŽUPANI<br />
»Po petih zaporednih zmagah v prvem<br />
krogu je Bojan Šrot kampanjo vzel preveč<br />
rutinirano in zmago skoraj kot samoumevno,«<br />
ugotavlja odgovorni urednik<br />
celje.info, Rok Čakš. Bojanu Šrotu<br />
se je zgodilo podobno kot pred štirimi<br />
leti Borisu Popoviču v Kopru. Ko ni uspel<br />
zmagati v prvem krogu, so ljudje začeli<br />
verjeti, da je sprememba možna, in<br />
so se mobilizirali.<br />
»V osnovi ne gre toliko za to, kaj je<br />
in česa ni Šrot naredil, temveč bolj za<br />
to, da so se ga ljudje po toliko letih nekoliko<br />
naveličali. Vseeno bi ga lahko z<br />
lahkoto izvolili še enkrat, kot je praksa<br />
v številnih podobnih primerih po Sloveniji,<br />
a ko se je pojavil resen kandidat<br />
s svežino, z zelo premišljeno in ciljano<br />
kampanjo ter izžarevano pozitivno<br />
energijo in vero v zmago v drugem krogu,<br />
je ljudi to potegnilo. Toliko bolj, ker<br />
so tudi Celjani v resnici večinsko levo<br />
orientirani in so zgolj potrebovali kandidata<br />
teh nazorov, ki bi jih prepričal.«<br />
Matija Kovač je v Celju igral podobno<br />
vlogo kot Anže Logar na volitvah<br />
za predsednika republike. Od matične<br />
stranke se je, kar se da distanciral,<br />
mediji pa tega, za razliko od Logarja,<br />
pri Kovaču niso poudarjali, kot tudi ne<br />
poslovanja z javnim zavodom, v svetu<br />
katerega je sedel, medtem ko so zaradi<br />
poslovanja po krivem preganjali Šrotovo<br />
partnerko.<br />
POMLADNI POL IZRINJEN<br />
Bojan Šrot je bil eden izmed zadnjih<br />
županov večjih mest, ki je pripadal pomladnemu<br />
političnemu polu. Nekdaj<br />
vidni član SLS je bil nekaj časa celo njen<br />
1 2<br />
Jure Makovec/STA Nebojša Tejić/STA<br />
3 4<br />
predsednik, nato pa se je iz stranke po<br />
sporu s svojimi nasledniki umaknil ter<br />
ustanovil lastno Celjsko županovo listo.<br />
S porazom Franca Kanglerja v Mariboru,<br />
Iva Bajca v Kranju ter Andreja Mešiča<br />
v Murski Soboti je tako edini župan,<br />
ki načelno še pripada pomladni opciji<br />
Gregor Macedoni, ki je županski mandat<br />
ponovno osvojil že v prvem krogu.<br />
Odkrito pomladni župani pa so izgubljali<br />
tudi izven večjih mest. Slovenska<br />
ljudska stranka je izgubila dolgoletnega<br />
župana Franca Zdolška v Laškem<br />
Foto: 1 Novi stari mariborski župan Arsenović. | 2 V Krškem je bil izvoljen Janez Kerin (skrajno desno). | 3 Veselje v<br />
štabu novega župana Nove Gorice Sama Turela po razglasitvi rezultatov. | 4 Celjski župan Šrot poražen po 24 letih.<br />
Daniel Novakovič/STA Rasto Božič/STA
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 LOKALNE VOLITVE 2022<br />
Komentar<br />
25<br />
in župane v Gorišnici, Šmartnu pri Litiji<br />
in na Igu, ohranili pa so jih v Moravčah<br />
in Puconcih. SDS in NSi sta bili poraženi<br />
v Žireh, SDS pa tudi v Tolminu.<br />
SLAB GLAS<br />
V Mariboru, kjer se je ponovil drugi<br />
krog izpred štirih let, je aktualni župan<br />
Saša Arsenović tokrat zbral tri odstotne<br />
točke več kot nekdanji župan Franc<br />
Kangler. Kangler v prestolnici ob Dravi<br />
sicer kaže svojo trdoživost, ki pa ni<br />
bila dovolj za ponovno izvolitev. Škoda,<br />
ki je bila storjena njegovemu imenu z<br />
vstajami leta 2012 ter sodnimi postopki,<br />
ki so sicer vsi po vrsti padli, je pri volivcih,<br />
ki niso močno opredeljeni zanj,<br />
prevelika, da bi premagal Arsenovića,<br />
ki sicer ne velja za preveč priljubljenega,<br />
tudi sam pa se je znašel v več aferah.<br />
Prenapihnjena afera z gostovanjem<br />
nekdanje kmetijske ministrice Aleksandre<br />
Pivec in njenih sinov koristila<br />
ni pomagala niti županu Izole Danilu<br />
Markočiču – prej Desus, zdaj neodvisen<br />
–, ki ga je premagal kandidat Svobode<br />
Milan Bogatič.<br />
POLITIČNA OPREDELITEV<br />
V Tolminu, ki velja za okolje, naklonjeno<br />
pomladni opciji, je vse od leta 2006<br />
županoval Uroš Brežan, sprva kandidat<br />
Stranke mladih in LDS, kasneje se je kot<br />
neodvisni kandidat na župansko mesto<br />
povzpel kot lokalna nogometna legenda<br />
s terensko kampanjo v stiku z ljudmi.<br />
Kasneje se je večkrat skušal preizkusiti<br />
tudi v državni politiki, vendar ni bil<br />
nikoli izvoljen za poslanca, saj levi kandidati<br />
v tolminskem okraju znotraj primorske<br />
volilne enote ne morejo uspeti<br />
proti konkurenci v Novi Gorici, Sežani<br />
in v Primorju. Vstop v državno politiko<br />
mu je uspel šele letos, ko ga je Gibanje<br />
Svoboda postavilo za ministra za okolje.<br />
Njegova podžupanja in izbrana<br />
naslednica je bila letos poražena že v<br />
prvem krogu, v drugem pa je zmagal<br />
socialni demokrat Alen Červ, ki prihaja<br />
prav z Brežanovega okoljskega ministrstva.<br />
Pri tem, kot ocenjuje urednik Časnika<br />
Tomaž Kavčič, ne gre za to, da bi<br />
se Tolmin nagnil v levo, pač pa za premišljeno<br />
kampanjo, ki je odgovorila na<br />
vprašanja, ki volivce najbolj žulijo.<br />
V Tolminu so to stanovanja. Mnogi<br />
mladi iz Tolmina bi se radi vrnili<br />
in živeli v domačem kraju, vendar ni<br />
na voljo nobenih stanovanj. Bistveno<br />
bolj donosno je namreč nepremičnine<br />
oddajati v najem turistom, ki jih je v<br />
Posočju vsako leto več, kot pa mladim<br />
družinam. Brežan je vse štiri mandate<br />
gledal stran od te problematike.<br />
Červ je vso svojo kampanjo že več<br />
let gradil na vprašanju stanovanj, s<br />
čimer si je ustvaril sloves poznavalca<br />
področja, na svojo listo pa pridobil tudi<br />
serijo mladih kandidatov; nekateri z<br />
vrednotami Socialnih demokratov sicer<br />
nimajo veliko skupnega. Prav mladi<br />
so po Kavčičevi oceni tisti, ki so rezultat<br />
prevesili v prid Červa.<br />
NE ZAMERI SE VOLIVCEM<br />
Da so volivci, posebej konservativni,<br />
občutljivi na neizpolnjene obljube, je<br />
letos spoznal župan Šmartna pri Litiji,<br />
Rajko Meserko, kjer se je letos izoblikovala<br />
svojevrstna županska dinastija.<br />
Župan je namreč postal Blaž Izlakar,<br />
sin dolgoletnega župana Milana Izlakarja,<br />
ki pa je zadnje dvoje volitev izgubil<br />
proti Meserku. Tokrat je Meserka<br />
porazil njegov sin.<br />
Čeprav tudi Šmartno pri Litiji velja<br />
za tradicionalno okolje, je Meserko,<br />
sicer družinski oče in kristjan, izgubil<br />
prav zaradi izpada glasov med »svojimi«<br />
volivci zaradi nedostopnosti, spora z<br />
župnijo glede zemljišča za vrtec in neizpolnjenih<br />
obljub. Že leta 2014 naj bi napovedal,<br />
da bo nov vrtec zaključen leta<br />
2020, danes pa še vedno ni niti gradbenega<br />
dovoljenja, opozarjajo občani, ki so<br />
županu iz vrst SLS obrnili hrbet.<br />
VPLIVI NA DRŽAVNI RAVNI<br />
Novega župana so letos volili tudi v<br />
Žireh. Janez Žakelj (NSi), ki je občino<br />
vodil zadnje tri mandate, je bil aprila<br />
izvoljen za poslanca v Državnem zboru.<br />
Kot je povedal za Domovino, se je<br />
znova pokazalo, da volitve »niso zahvalni<br />
dan za doseženo delo« in da se<br />
obrat v levo, za katerega upa, da je le<br />
nihaj, ki se bo prevesil tudi nazaj, pozna<br />
tudi na lokalni ravni.<br />
Skupnega kandidata SDS in NSi,<br />
ki sta lokalno stopili skupaj, Štefana<br />
Bogataja je za pičlih 150 glasov premagal<br />
neodvisni kandidat Franc Kranjc,<br />
ki v Žireh velja za kandidata določenih<br />
lokalnih interesov. V prvem<br />
mandatu je bil prav pod Žakljem direktor<br />
občinske uprave.<br />
Žakelj je prepričan, da se je del polarizacije<br />
prelil iz nacionalne na lokalno<br />
raven, kjer se prav tako pozna tudi<br />
sprememba vrednot v smer potrošništva<br />
in individualizma. »Mi smo se<br />
trudili združevati, nekateri pa so samo<br />
gledali in sekali, kjer so lahko,« ocenjuje<br />
bivši župan, ki je vse tri mandate vladal<br />
brez koalicije, torej projektno. Med<br />
Bogatajem in Kranjcem je bil v prvem<br />
krogu le en glas razlike.<br />
Povezovalnost se ni izplačala<br />
niti novogoriškemu županu Klemnu<br />
Miklaviču, ki se je sicer znašel v pomembni<br />
prestižni bitki, saj se je Gibanje<br />
Svoboda nadvse trudilo, da je<br />
zmagalo vsaj v Golobovi domači Novi<br />
Gorici. Samo Turel je tako postal novi<br />
župan navkljub ali pa prav zaradi opazno<br />
agresivnejše drže. Na plakatih mu<br />
je ob boku stal Robert Golob, ki je poleg<br />
Nove Gorice sicer osvojil zgolj še<br />
Izolo in Osilnico.<br />
NAGRADA<br />
ALI OBRNJEN HRBET<br />
Z županskega mesta se poslavljajo tudi<br />
Janez Fajfar na Bledu, Blaž Račič na Jesenicah<br />
(slednji po zgolj enem mandatu)<br />
in tudi Ivan Jordan, ki je v Škofljici<br />
izgubil že v prvem krogu. V drugem<br />
krogu je Primož Cimerman premagal<br />
Roka Trevna, tudi tam pa je bila kampanja<br />
zelo pestra, intenzivna ter tudi<br />
inovativna, rezultat med finalistoma<br />
pa zelo tesen, tako v prvem kot v drugem<br />
krogu. Še zdaleč pa ni bil rezultat<br />
tako tesen kot v Središču ob Dravi, kjer<br />
je razlika med županskima kandidatoma<br />
znašala natanko en glas.<br />
Ponovne mandate na čelu občin pa<br />
so potrdili nekateri dolgoletni uspešni<br />
župani, med drugim Berto Menard v<br />
Logatcu, Franc Mužič v Brdih in Ivan<br />
Molan v Brežicah. Čeprav je Molanu za<br />
las ušla zmaga v prvem krogu, se mu je<br />
v drugem še kar približal Igor Zorčič,<br />
ki se bo moral po tem porazu verjetno<br />
dokončno umakniti iz politike. To<br />
pa še ni gotovo za Gašparja Gašparja<br />
Mišiča, ki je izgubil volitve v Piranu,<br />
a se, kljub večkratnim porazom, vedno<br />
znova pojavi na volilnih lističih ob<br />
obali. Na volitvah ga je tokrat premagal<br />
Andrej Korenika.
POŽAREPORT<br />
26<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Ko na „Golobovem portalu“<br />
Necenzurirano napadejo<br />
Bobnarjevo, a hkrati<br />
pomotoma potunkajo Goloba<br />
in blamirajo še sami sebe<br />
BOJAN POŽAR<br />
POZAREPORT.SI<br />
Primož Cirman šele po štirih letih modro ugotovi,<br />
da je bila Tatjana Bobnar pod vlado Marjana Šarca<br />
za generalno direktorico policije nastavljena politično<br />
in da so novinarji o tem aktivistično molčali,<br />
češ: »Vse tiho je bilo.«<br />
Novinar se mora pri svojem<br />
poročanju – tako narekujejo<br />
poklicni standardi profesionalnega<br />
novinarstva – strogo<br />
izogibati vsem okoliščinam, ki pomenijo<br />
navzkrižje interesov, ali pa svoje občinstvo<br />
na to navzkrižje interesov vsaj<br />
opozoriti, vendar hkrati s poročanjem.<br />
Temu pravimo »disclaimer« – razkritje,<br />
sicer trpi novinarjeva kredibilnost in<br />
kredibilnost medija, za katerega dela.<br />
Avtor teh vrstic, denimo, nikoli<br />
ne poroča o delu upravnega odbora<br />
Prešernovega sklada, k(j)er je članica<br />
njegova zasebna partnerka. Pa je, ver-<br />
Žiga Živulović/BOBO<br />
Pred kratkim<br />
smo lahko prebrali,<br />
kako je eden<br />
od nemških medijev<br />
odpustil novinarko,<br />
ki je intervjuvala<br />
nekega nogometnega<br />
trenerja, čeprav<br />
je njegova ljubimka.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 POŽAREPORT<br />
Komentar<br />
27<br />
Ko gre za politične<br />
interese, se slovenski<br />
novinarji praviloma<br />
spremenijo v poulične<br />
politične aktiviste,<br />
novinarski standardi<br />
pa krepajo kot muhe.<br />
jemite, marsikaj bi bilo treba povedati.<br />
Pred kratkim smo lahko tudi prebrali,<br />
kako je eden od nemških medijev<br />
odpustil novinarko, ki je intervjuvala<br />
nekega nogometnega trenerja, čeprav<br />
je njegova ljubimka.<br />
Primožu Cirmanu (na fotografiji),<br />
uredniku in novinarju portala Necenzurirano,<br />
ki lastniško sodi med<br />
hobotnico smetarsko-medijskega tajkuna<br />
Martina Odlazka, sicer pa velja<br />
za uradni list ožjega kroga Roberta<br />
Goloba (torej ne vlade ali vladne koalicije,<br />
ampak samo predsednika vlade<br />
in Gibanja Svoboda ter njegovih zaupnikov),<br />
pa je za navzkrižje interesov<br />
in posledično za novinarske standarde<br />
očitno popolnoma vseeno. Večjega<br />
navzkrižja interesov za novinarja, ki<br />
piše o dogajanju znotraj Golobove vlade,<br />
čeprav je njegova žena Petra Bezjak<br />
Cirman zaposlena kot direktorica Vladnega<br />
urada za komunicranje (Ukom),<br />
si skorajda ni mogoče predstavljati.<br />
Ko gre za politične interese, se slovenski<br />
novinarji praviloma spremenijo<br />
v poulične politične aktiviste, novinarski<br />
standardi pa krepajo kot muhe.<br />
BOBNAR - GOLOB - ČRNČEC<br />
Tako je Cirman med eskalacijo afere<br />
Bobnar - Golob - Črnčec, moral, tako<br />
rekoč po službeni dolžnosti, malo pred<br />
začetkom neposrednega prenosa izločilne<br />
tekme osmine finala med Hrvaško<br />
in Japonsko na svetovnem nogometnem<br />
prvenstvu v Katarju silovito<br />
napasti ministrico za notranje zadeve<br />
Tatjano Bobnar, ki jo Golob namerava<br />
odsloviti (čeprav bi Golob mnogo raje<br />
videl, da bi ministrica odstopila sama).<br />
Pri tem Cirman ni samo javno dokazal<br />
naših navedb, da pod medijsko in drugo<br />
fasado Golobove vlade tam res vlada<br />
prava vojna, ampak je pomotoma potunkal<br />
tudi Goloba, na koncu pa blamiral<br />
še samega sebe.<br />
Hja, Cirman šele po štirih letih<br />
modro ugotovi, da je bila Tatjana Bobnar<br />
pod vlado Marjana Šarca za generalno<br />
direktorico policije nastavljena<br />
politično in da so novinarji o tem aktivistično<br />
molčali, češ: »Vse tiho je bilo.«<br />
Seveda, takrat je Cirman delal na<br />
provladnem Siolu pod strogo kontrolo<br />
zgoraj omenjenega Damirja Črnčeca,<br />
tedanjega Šarčevega sekretarja za nacionalno<br />
varnost, ki je za direktorja<br />
TSmedie (Siol - Telekom Slovenije) takrat<br />
postavil svojega človeka – Rolanda<br />
Žela, danes, pod Črnčecem in Golobovo<br />
vlado, direktorja Direktorata za<br />
obrambno politiko.<br />
POTUNKAJO GOLOBA<br />
Cirman zdaj tudi (pomotoma) priznava,<br />
da se Golobu med sestavljanjem<br />
vlade in pri njegovih »osebnih izbirah«<br />
ni postavljalo (neprijetnih) vprašanj,<br />
ker je bilo – očitno – tako politično dogovorjeno<br />
tudi med sindikati, nevladniki<br />
in mediji. Nekateri pa smo seveda<br />
jih, recimo eksplicitno na Požareportu,<br />
podobno kot takrat, ko je vlado po odstopu<br />
Šarca sestavljal Janez Janša.<br />
Zdaj Cirmanu mimogrede uide tudi,<br />
da naj bi se vse okoli Boštjana Lindava<br />
na vladi »vedelo že mesec dni«. Toda<br />
Primož Cirman, ki je to očitno tudi<br />
vedel, je kot novinar in urednik o tem<br />
Komentarji bralcev<br />
Samo to vem, da so nam izvolili premierja,<br />
kakršnega še nismo imeli in,<br />
upamo, ne bomo imeli nikoli več.<br />
Vse drugo je posledica.<br />
Slovenec sem<br />
Zakaj je Bobnarjeva tako moteča?<br />
Zakaj je Lindav še vedno v. d. direktorja<br />
policije? Po mojih informacijah<br />
se na NPU na veliko ukvarjajo z lepljivimi<br />
prsti Goloba, Bobnarjeva pa je<br />
izjavila, da ne bo pustila politiki,<br />
da si podredi policijo.<br />
Počakajmo, kokice so pripravljene.<br />
Franc Brili<br />
Da gre za značilen in tipičen poskus<br />
"re-politizacije" pod populistično<br />
masko "de-politizacije" policije,<br />
kažejo tudi javno objavljeni aktivistični<br />
politični glasovi predstavnikov<br />
policijskih sindikatov in nevladne<br />
organizacije Pravna mreža za demokracijo,<br />
ki se presenetljivo glasno in<br />
enostransko tokrat postavljajo na<br />
stran politično napadene policijske<br />
ministrice in izrecno proti neposrednemu<br />
političnemu pritisku ter vmešavanju<br />
predsednika vlade in prvaka<br />
vladajoče politične stranke GS ter za<br />
njegovim hrbtom tudi neposrednim<br />
pritiskom in vmešavanjem nedotakljivih<br />
političnih mogočnežev iz<br />
zamegljenih labirintov politično-kriminalnega<br />
podzemlja vzporedne in<br />
globoke države.<br />
Slavko Pezdir<br />
cenzurirano molčal, čeprav je nesporno<br />
šlo za informacijo, pomembno za<br />
javnost, kar je še dodatna močna novinarska<br />
blamaža. A je bil tiho, kot očitno<br />
vedno pri Bobnarjevi, dokler se ni Bobnarjeva<br />
– pravkar – razšla z Golobom,<br />
ker je pač aktivist in ker piše za Golobov<br />
uradni list.
INTERVJU<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
28 Komentar<br />
BLAŽ KOŠOROK, ODSTAVLJENI ENERGETIK<br />
Samo upamo, da zima ne bo premrzla<br />
V Sloveniji je že kar neka folklora, da se ob menjavi vlade direktorji v družbah, ki so v<br />
večinski državni lasti, zamenjajo. – Izziva sem se lotil z resno željo, da ključno investicijo<br />
drugega energetskega stebra, drugi blok jedrske elektrarne Krško, pripeljemo<br />
do konca. – Ne bi rekel, da mi je bil dr. Golob kakorkoli trn v peti, saj sva ves čas dobro<br />
sodelovala. – Mislim, da je preživeta ideja o energetskem konceptu, ki bi temeljil na<br />
nekih petletnih planih, saj je to nekaj, kar smo poznali v socializmu.<br />
PETER MERŠE<br />
DOMOVINA<br />
Blaž Košorok (1972) je diplomiral na<br />
Pravni fakulteti v rodni Ljubljani leta<br />
1999. Že v času študija in po njem je<br />
delal kot strokovni sodelavec dunajske<br />
odvetniške pisarne Rechtsanwaltskanzlei<br />
Brandstetter & Partner<br />
nato pa v dveh odvetniških pisarnah.<br />
Sedem let je vodil Termoelektrarno<br />
Toplarno Ljubljana (TE-TOL), največji<br />
energetski objekt v Sloveniji, leta<br />
2012 pa je prevzel vodenje Holdinga<br />
Slovenske elektrarne (HSE). Leta<br />
2021 je bil imenovan na čelo podjetja<br />
GEN Energija.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 INTERVJU<br />
29<br />
V zadnjih mesecih smo priča<br />
kadrovskemu cunamiju aktualne<br />
vlade, med drugim je z mesta<br />
direktorja GEN Energije odnesel<br />
tudi vas. Kako razumete premiso,<br />
da so vsi kadri, ki jih je imenovala<br />
prejšnja vlada, nekompetentni in<br />
nestrokovni ter jih je potrebno<br />
vse po vrsti zamenjati? Ste torej<br />
nekompetentni?<br />
V Sloveniji je že kar neka folklora, da se<br />
ob menjavi vlade direktorji v družbah,<br />
ki so v večinski državni lasti, zamenjajo.<br />
To je že skoraj nekaj, kar se pričakuje.<br />
Moj mandat se je začel s 1. aprilom<br />
letos. Marsikdo bi počakal na 24. april,<br />
da bi videl, kaj se bo zgodilo. Sam sem<br />
izkoristil priložnost, ki mi je bila dana,<br />
in sem se prijavil na razpis, zavedajoč<br />
se morebitnih posledic, ki bi lahko<br />
sledile. Tudi mislim, da se nikjer niso<br />
pojavili očitki o moji nestrokovnosti<br />
ali nekompetentnosti, če pa so se, jih<br />
zavračam. Drži pa, da ima vsak lastnik<br />
možnost, da v kolikor želi, menja direktorja<br />
in poslovodstvo. Seveda pa s tem<br />
prevzame tudi odgovornost.<br />
Pa je tik pred volitvami sploh smiselno<br />
prevzeti takšno funkcijo, če<br />
si na njej potem le par mesecev?<br />
Nisem razmišljal o tem, da bom tukaj<br />
samo par mesecev. Daleč od tega. Bil<br />
sem prepričan, da bom štiriletni mandat<br />
pripeljal do konca. Tega izziva sem<br />
se lotil z resno željo, da ključno investicijo<br />
drugega energetskega stebra, drugi<br />
blok jedrske elektrarne Krško pripeljemo<br />
do konca. Računal sem na celoten<br />
mandat, morda še na kakšnega za tem.<br />
V svojem programu sem se jasno zavzel<br />
za strategijo razvoja s poudarkom na<br />
obnovljivih virih energije, predvsem na<br />
jedrski energiji, torej dokončanju drugega<br />
bloka. Slovenski elektro-energetski<br />
sistem takšen proizvodni obrat potrebuje<br />
za varno in zanesljivo proizvodnjo<br />
električne energije. Že od konca pomladi<br />
se zaradi visokih cen energentov jasno<br />
zavedamo tega problema, vključno s<br />
pomanjkanjem proizvodnih virov.<br />
V energetiki delujete že dalj časa,<br />
pod različnimi vladami, tako levimi<br />
kot desnimi. Opazite kakšno<br />
razliko med kadrovanjem aktualne<br />
vlade in prejšnjih?<br />
Bilo je čutiti pritiske in nekakšno nezaupanje,<br />
lahko bi rekli celo ignorance<br />
do družbe, v kateri sem bil. Upam, da<br />
se bo to zdaj izboljšalo in da bo nova<br />
ekipa, ki prihaja na čelo GEN-a in HSE,<br />
imela 100-% zaupanje, ki je potrebno<br />
pri takšnem delu.<br />
Prejšnja vlada je kadrovala predvsem<br />
tako, da je, ko se je nekomu<br />
iztekel mandat, na njegovo<br />
mesto imenovala nekoga drugega.<br />
Nenazadnje je bila to tudi zgodba<br />
Roberta Goloba, ki ni bil razrešen<br />
ampak mu zgolj niso podelili<br />
novega mandata. Aktualna vlada<br />
pa predčasno menja direktorje,<br />
kar za seboj prinaša odpravnine,<br />
če sem prav informiran, v vašem<br />
primeru denimo 102.000 evrov<br />
bruto. Pri drugih verjetno govorimo<br />
o podobnih številkah …<br />
Ne vem, o kakšnih zneskih govorimo<br />
pri ostalih. Vsak, ki se zaposli na delovnem<br />
mestu, ki je na takšnem prepihu,<br />
kot je denimo vodenje državne družbe,<br />
želi imeti neko varnostno mrežo v primeru<br />
predčasne razrešitve. Lastnik oz.<br />
v njegovem imenu nadzorni svet lahko<br />
kadarkoli, če izgubi zaupanje v upravo,<br />
le-to pač razreši. Odpravnina je v tem<br />
primeru namenjena temu, da si lahko v<br />
miru, potem ko pristaneš na trgu dela,<br />
poiščeš novo zaposlitev, primerno znanju,<br />
izkušnjam in delovni dobi.<br />
Ni pa ta odpravnina tako visoka,<br />
kot pravite. V pogodbi sem imel odpravnino<br />
v višini šestih mesečnih<br />
plač, dobil pa sem tri. Šlo je za dogovor,<br />
glede na čas, ki sem ga preživel v<br />
družbi in se mi zdi, da je pošten za obe<br />
strani. Zato nisem vztrajal pri šestmesečni<br />
odpravnini.<br />
Takšnih menjav je kar precej. Ne<br />
gre za zanemarljive zneske, ki jih<br />
v imenu lastnika, torej države,<br />
plačujemo davkoplačevalci.<br />
Bi moral za to kdo odgovarjati?<br />
O teh zamenjavah odločajo nadzorni<br />
sveti in, v kolikor se zanje odločijo,<br />
prevzamejo tudi odgovornost, zato je<br />
to vprašanje, ki bi ga morali nasloviti<br />
nanje. Nadzorni sveti gredo zagotovo<br />
v takšne akcije s polnim zavedanjem in<br />
polno odgovornostjo ter upam, da jih<br />
bo kdaj kdo tudi, če rečem po domače,<br />
vprašal po zdravju za poteze, ki so jih<br />
ali pa jih niso storili, pa bi jih morali.<br />
Je pa tako, da če ni zaupanja med upravo<br />
in nadzornim svetom, je le to težko<br />
vzpostaviti, pa naj gre za lastno presojo<br />
nadzornikov, ali pa impulze, ki pridejo<br />
od drugod. Da se menjava zgodi po<br />
šestih mesecih je sicer milo rečeno nenavadno,<br />
čeprav za slovenske razmere<br />
morda tudi ne tako zelo.<br />
Zdi se, da je bil Robert Golob, ko<br />
je bil še na vrhu GEN-I, tudi vam<br />
kot državnemu sekretarju trn v<br />
peti, ko ste skušali v Energetiki,<br />
posebej v skupini GEN, presekati<br />
mrežo vzajemnih nadzornikov. Za<br />
kaj točno je šlo?<br />
Ne bi rekel, da mi je bil dr. Golob kakorkoli<br />
trn v peti. Ves čas sva dobro<br />
sodelovala. Če pogledate letne načrte<br />
upravljanja, ki jih je vlada potrjevala<br />
na predlog SDH, boste videli, da smo<br />
na Ministrstvu za infrastrukturo upoštevali<br />
praktično vse ideje, ki so prišle<br />
iz posamičnih energetskih družb. Sam<br />
nisem imel nobenih težav z njim, kako<br />
je bilo obratno, ne vem.<br />
Glede ostalega je pa tako, da smo<br />
kot zunanji opazovalci ugotovili, da<br />
obstaja odsotnost nadzora nad ključno<br />
družbo v skupini, GEN-I, ki je sicer,<br />
vsaj v tistem času, delala dobro. Lahko<br />
bi sicer boljše, če bi imela resen nadzor,<br />
ki pa ga žal ni bilo. Bile so ideje, ko se<br />
je prejšnje poslovodstvo trudil vzpostaviti<br />
nadzorni svet, spremeniti družbeno<br />
pogodbo, vendar zaradi zapletenih<br />
družbeniških razmerij v lastniški<br />
strukturi GEN-I je bilo to pravno<br />
onemogočeno. Glede na to, da je zdaj<br />
vodstvo poenoteno in da prihajata oba<br />
direktorja tako GEN kot HSE iz GEN-I,<br />
bo te stvari morda zdaj lažje urejat.<br />
Je to, da so ključne energetske<br />
družbe v državi prevzeli ljudje iz<br />
istega kroga poznanstev, prijateljstev,<br />
v enem primeru celo poročna<br />
priča premierja, problem?<br />
Treba je enkrat reči jasno in glasno.<br />
Tam kjer je 100-% lastnik družbe država,<br />
vlada na vodilna mesta postavi svoje<br />
ljudi. Nima se smisla slepiti, da temu<br />
ni tako. Z vsako takšno kadrovsko odločitvijo<br />
pa prevzame tudi odgovornost.<br />
Tega bi se morali zavedati levi
INTERVJU<br />
30<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
in desni. Glede zadnjih menjav. Tako<br />
dr. Paravana kot dr. Štoklja zelo dobro<br />
poznam in oba ocenjujem kot energetska<br />
strokovnjaka. Dajmo jima čas, da se<br />
pokažeta, sodili pa ju bomo po njunih<br />
rezultatih. To, da oba prihajata iz kroga<br />
GEN-I, pa je morda dobro, morda slabo.<br />
Ker sem že vrsto let zaposlen v slovenski<br />
energetiki, poznam praktično vse<br />
in si zelo želim, da bi jima uspelo, ker<br />
bo to dobro za vse nas.<br />
Je Slovenija tako majhna, da – ko<br />
govorimo o nekem specifičnem<br />
sektorju, kot je energetika – se vsi,<br />
ki kaj veljate, poznate med seboj?<br />
Vsi se poznamo. Vsi poznamo svoje<br />
napake in vsi vemo, kako in kaj kdo posluje.<br />
Želel bi si več iskrenosti, da si ob<br />
določenih stvareh ne bi zatiskali oči oz.<br />
gledali stran, ampak bi si jasno povedali,<br />
kaj komu gre in da so določene stvari<br />
pač zgrešene.<br />
Slovenija pač potrebuje jasno usmeritev<br />
glede elektroenergetskega sistema,<br />
novih proizvodnih enot, obnovljivih<br />
virov energije, jedrske energije itd.<br />
Ali Slovenija sploh ima vizijo,<br />
kakšno energetsko oskrbo si<br />
želimo oz. potrebujemo čez deset,<br />
dvajset, trideset let?<br />
Mislim, da je preživeta ideja o energetskem<br />
konceptu, ki bi temeljil na nekih<br />
petletnih planih. To je nekaj, kar smo<br />
poznali v socializmu. Slovenija ima<br />
sprejet Nacionalni energetski podnebni<br />
načrt (NEPN) in zakonodajo, ki je<br />
dobra. Del nje je bil sprejet tudi v času<br />
ministra Vrtovca. Govorim o devetih<br />
zelo pomembnih zakonih. To nam<br />
omogoča, da se dobro odzivamo na<br />
trenutno krizo, čeprav bi bil odziv tukaj<br />
lahko še boljši. So pa ukrepi prijeli v<br />
relativno kratkem času in gibanje pozitivnih<br />
odločitev gre v pravo smer.<br />
Slovenija je v letošnjem letu nekaj<br />
časa plačevala najdražjo elektriko<br />
v Evropski uniji na dnevni bazi.<br />
Zakaj je elektrika pri nas dražja<br />
kot v drugih državah?<br />
Gre za podatke z borze, ki veljajo za en<br />
dan v naprej. Če pogledamo naše položnice<br />
za elektriko, se to na njih ni odrazilo.<br />
Že prejšnja vlada je z znižanjem<br />
nekaterih prispevkov dvakrat znižala<br />
zneske na položnicah in bila deležna<br />
kar nekaj kritik. To je bil že prvi odziv<br />
na prihajajočo krizo. Ko so borzne<br />
cene podivjale in dosegle tudi vrednost<br />
1000 evrov za megavatno uro, je bilo<br />
treba poseči. Želeli bi si, da bi Evropska<br />
unija že prej posegla v te razmere, ki so<br />
se nakazovale že od lanskega novembra.<br />
Ker se je predolgo čakalo, se je trg<br />
skoraj zlomil konec avgusta.<br />
Same tržne cene se zaenkrat ne odražajo<br />
na položnicah gospodinjstev in<br />
malih poslovnih odjemalcih. Nekateri<br />
večji odjemalci, ki niso pravočasno zakupili<br />
elektrike v lanskem oz. letošnjem<br />
letu, pa imajo oz. bodo imeli velike težave.<br />
Vprašanje je tudi, kakšen bo potek<br />
zime, ki bo prva brez rednih dobav<br />
Večina elektrike<br />
se ne proda danes.<br />
Večina elektrike, ki jo<br />
proizvedemo danes,<br />
je bila prodana že leta<br />
2021, nekaj že 2020.<br />
Družbe, kot sta HSE in<br />
GEN, približno 50 %<br />
elektrike prodata za<br />
naslednje leto, 20 % za<br />
dve leti v naprej itd.<br />
zemeljskega plina iz Rusije. Začetek je<br />
bil nadpovprečno topel. Skladišča plina<br />
so sicer trenutno polna, samo upamo<br />
pa lahko, da nam bo zima naklonjena.<br />
Če bo mrzla, bo to velik test stabilnosti<br />
energetskega sistema. Slovenija ima<br />
pripravljenih nekaj scenarijev.<br />
Bolj zanimivo bo videti, kako bo naslovljeno<br />
vprašanje energetske draginje<br />
za gospodarske subjekte, kjer pa se<br />
bodo višje cene začele kazati v prvem<br />
ali drugem kvartalu prihodnjega leta.<br />
Sprejeta uredba do avgusta prihodnje<br />
leto sicer omejuje ceno na povprečno<br />
100 evrih za megavatno uro za gospodinjstva<br />
in male poslovne odjemalce,<br />
za industrijo pa se pripravljajo drugačni<br />
ukrepi. Zanimivo bo spremljati, kaj<br />
bo s temi cenami.<br />
Cena je omejena za gospodinjstva<br />
in male poslovne odjemalce. Še<br />
vedno pa ostaja vprašanje, zakaj<br />
je za distributerje, ki odkupujejo<br />
elektriko na trgu, v Sloveniji cena<br />
elektrike na dnevni ravni tudi do<br />
dvakrat, trikrat višja kot v drugih<br />
evropskih državah?<br />
Gre za več vidikov. Hidrologija je bila<br />
letos najslabša v zadnjih tridesetih letih.<br />
Ta energija je bila lansko leto prodana,<br />
ko pa jo je bilo treba dobaviti,<br />
smo jo morali zaradi slabe hidrologije<br />
kupovati na trgu. To je seveda še dodatno<br />
dvignilo cene.<br />
Slišati je tudi, da je GEN-I v Sloveniji<br />
proizvedeno elektriko poceni<br />
prodal v tujino, zdaj pa moramo za<br />
lastne potrebe uvažati dražjo. Je<br />
kaj na tem?<br />
Kako točno je to potekalo, ne vem. Z<br />
vsemi ključnimi podatki kot direktor<br />
GEN nisem mogel biti seznanjen, ker<br />
mi podatkov iz GEN-I niso posredovali.<br />
Dobil sem samo delne podatke, iz katerih<br />
si nisem mogel ustvariti celotne<br />
slike. Treba se je zavedati, da Slovenija<br />
nekje med <strong>75</strong> % in 85 % elektrike proizvede<br />
sama v normalnih okoliščinah,<br />
ostalo smo odvisni od uvoza. Letos je<br />
to razmerje slabše, saj imamo slabo<br />
hidrologijo, hkrati je še remontno leto<br />
za nuklearko in poleg tega imamo še<br />
težave s TEŠ-em in premogovnikom<br />
Velenje. Kljub temu slovenski elektroenergetski<br />
sistem deluje, kar pomeni,<br />
da je robusten. Res pa je bil v oktobru<br />
odvisen predvsem od uvoza.<br />
Kako je GEN-I trgoval, je težko razbrati.<br />
Vendar pa se je treba zavedati,<br />
da je v Sloveniji proizvedena elektrika<br />
v portfelju GEN-I zanemarljiva. Letno<br />
prodajo okrog 200 teravatnih ur elektrike,<br />
skupina GEN pa proizvede 6–7<br />
teravatnih ur elektrike, odvisno od<br />
tega, ali je remontno leto v NEK. Tako<br />
da se večina njihovih poslov dogaja izven<br />
Slovenije. Slovenska proizvodnja<br />
elektrike je v njihovem portfelju zanemarljiva,<br />
manjša od 10 %.<br />
Torej ne gre za to, da bi se ušteli s<br />
poceni prodajo v tujino in dragim<br />
odkupom zase?
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 INTERVJU<br />
31<br />
V praksi se ne ve, kam gre ta energija.<br />
Vi ne veste, kje je bila proizvedena elektrika,<br />
ki pride iz vaše vtičnice. Težko<br />
je to razbrat, raziskat, preverit, od kod<br />
oziroma kam je bilo prodano, ker to so<br />
različni posli, ki se izvajajo na dnevni,<br />
mesečni, letni bazi.<br />
Zadnje dni prihaja informacija,<br />
da GEN-I industrijskim odjemalcem<br />
prekinja pogodbe z dobavo<br />
elektrike, ki so jih imeli sklenjene<br />
za nedoločen čas in pravzaprav<br />
jih za prihodnje leto podjetja sploh<br />
še ne morejo skleniti, čeprav je do<br />
konca leta še mesec in pol. Omenja<br />
se zaostrovanje poslovanja,<br />
predplačila. GEN-I sicer ob tem<br />
obljublja najboljše pogoje za kupce.<br />
Čemu odpovedi za nedoločen<br />
čas oziroma kaj je tukaj v ozadju<br />
odpovedi pogodb, sklenjenih za<br />
nedoločen čas.<br />
To težko komentiram, ker se je to dogajalo<br />
po mojem odhodu. Dobavitelji<br />
električne energije se v zadnjem času<br />
soočajo z velikimi tveganji. Posebej<br />
po avgustu, ko so cene dosegle tisoč<br />
evrov in več. Že ko so se cene dvignile<br />
do 300, 400 evrov, smo vsi debelo gledali,<br />
ukrepanje pa je bilo v veliki meri<br />
usmerjeno v stabilno in zanesljivo dobavo<br />
pred samo ceno. V teh družbah<br />
obstaja strategija prodaje. Večina elektrike<br />
se ne proda danes. Večina elektrike,<br />
ki jo proizvedemo danes, je bila<br />
prodana že leta 2021, nekaj že 2020.<br />
Družbe, kot sta HSE in GEN, približno<br />
50 % elektrike prodata za naslednje<br />
leto, 20 % za dve leti v naprej itd. Seveda<br />
na ceno delno vpliva kakšna je hidrologija,<br />
kakšna je cena plina.<br />
Družbe, kot je GEN-I, imajo svoje<br />
posle zavarovane. Gre za t. i. denarno<br />
kritje, ki je razdeljeno na zavarovanje<br />
ob sklenitvi – takrat družba plača<br />
približno 10 % vrednosti posla – in variabilni<br />
del, ki ga je potrebno, ko cena<br />
raste, dopolnjevat. Tukaj je prišlo do<br />
blaznega izčrpavanja nekaterih firm,<br />
saj je zaradi nekaterih špekulativnih<br />
poslov cena zrasla v nebo. Evropska<br />
unija je sicer ceno zamejila oz. na vse,<br />
kar je prodano po več kot 180 evrov na<br />
megavatno uro, uvedla poseben davek,<br />
s čimer bo obdavčila ekstra dobičke tistim,<br />
ki so od tega močno profitirali in<br />
razdelila tistim, ki so najbolj potrebni.<br />
Kar mislim, da je tudi prav.<br />
Tudi GEN-I se je tako znašel v razmerah,<br />
ki jih do zdaj ni poznal, in zaenkrat<br />
to obdobje preživel z relativno<br />
malo praskami. Predvidevam, da pogodbe<br />
za nedoločen čas odpovedujejo<br />
zato, da bi na novo uredili medsebojna<br />
razmerja. Pogodba za nedoločen čas je<br />
v tako dinamičnih časih, kot smo jim<br />
priča, precej rizična za obe strani.<br />
Kaj konkretno lahko Evropska<br />
unija naredi na tem področju?<br />
Vendarle govorimo o elektriki<br />
kot tržni dobrini …<br />
Vedno gre za premislek ali poseganje<br />
na trg pomeni konec tržnega gospodarstva.<br />
V zadnjem času govorimo o<br />
izrednih razmerah in v takšnih časih<br />
se je potrebno zateči k nekim začasnim<br />
ukrepom. Vse države okoli nas so<br />
pristopile k ukrepom zoper visoke cene<br />
elektrike, potem spremljamo obdavčenje<br />
ekstra dobičkov.<br />
Pri tem gre za to, da je proizvodna<br />
cena elektrike še vedno 60, 70 evrov na<br />
megavatno uro, proda pa se po 700, kar<br />
nikakor niso normalne razmere. Vprašanje<br />
pa je, kje je meja in kako dolgo<br />
lahko trajajo takšni posegi. V Sloveniji<br />
je tak primer formiranje cen goriva, ki<br />
še danes ni povsem liberalizirano. Vlada<br />
tako določa ceno goriva vsakih 14<br />
dni. Nekaj podobnega zdaj dobivamo<br />
še pri elektriki in zemeljskem plinu.<br />
Nenormalne cene na trgu je potrebno<br />
regulirati, seveda za določen čas. Mislim<br />
celo, da je pobuda Evropske komisije<br />
prišla malo prepozno in so vmes nekateri<br />
špekulanti uspeli lepo zaslužiti.<br />
Kaj lahko Slovenija sama naredi,<br />
da se zaščiti? Industrija opozarja,<br />
da je do novega leta manj kot mesec<br />
in pol, pa še ne vedo, po kakšni ceni<br />
bodo po novem letu odkupovali<br />
elektriko in plin, kar onemogoča<br />
načrtovanje. Kje lahko Slovenija<br />
ukrepa brez čakanja na EU?<br />
Slovenska vlada je naredila že marsikaj.<br />
Že prejšnja je začela, ta pa nadaljuje<br />
z ukrepi pomoči gospodarstvu. Se je pa<br />
treba zavedat, da je pomembno, kdo bo<br />
pomoč dobil. Nek podjetnik kot dober<br />
gospodar opazi turbulence na trgu že<br />
v začetku letošnjega leta in zakupi elektriko<br />
za dve leti v naprej, nekdo drug<br />
pa špekulira, če bodo cene padle, te pa<br />
potem rastejo do nevzdržnih ravni. Je<br />
prav, da temu špekulantu vlada pomaga,<br />
onemu preudarnemu pa ne? Treba<br />
je najti takšne ukrepe, ki bodo enakomerni<br />
za vse udeležence.<br />
Konkretno, gospodinjstva in mali<br />
poslovni odjemalci, torej mala in srednja<br />
podjetja imajo fiksirano ceno in<br />
jim vlada pomaga na tak način, večjim<br />
pa bo pomagala drugače.<br />
Je potem smiselno, da čakamo na<br />
ukrepe EU? Če vzamemo primerjavo<br />
z epidemijo: če bi v začetku<br />
čakali na skupne nabave mask, bi<br />
bili verjetno več mesecev brez njih.<br />
Z opozorili, da nas lahko čaka energetska<br />
kriza, smo soočeni že vse leto.<br />
Slovenija ima majhen elektroenergetski<br />
sistem, kar je lahko prednost<br />
in tudi slabost. Izdelani so načrti tudi<br />
za najbolj črne scenarije. Slovenija je<br />
zmožna preživeti ob predpostavki, da<br />
ima dovolj goriva. V to ne štejem plina,<br />
ampak lahko kurilno olje, nafto D2, ki<br />
jo potrebujejo plinske turbine, dovolj<br />
vodnatosti, dovolj premoga in delujočo<br />
nuklearko. V tem primeru je lahko<br />
Slovenija dokaj normalno oskrbovana<br />
z električno energijo.<br />
Bi se Slovenija lahko, v najbolj<br />
črnem scenariju, na katere se<br />
pripravljate energetiki, letošnjo<br />
zimo znašla v električnem mrku<br />
za več dni?<br />
Ne bi govoril o mrku. Če bi se res zgodila<br />
zelo ostra in dolga zima, se lahko pojavijo<br />
določene restrikcije ali redukcije,<br />
na kar pa bomo pripravljeni. Veliko je<br />
odvisno tudi od tega, kaj bodo storila<br />
druga elektrogospodarstva okoli nas.<br />
Pomembno je, da smo dobro pripravljeni<br />
in da imamo za take primere izdelane<br />
scenarije. Predvsem za večje industrijske<br />
odjemalce kot tudi za ranljive<br />
skupine odjemalcev, kaj se denimo zgodi<br />
z njimi dopoldne in pozno popoldne,<br />
ko je poraba največja.<br />
Tukaj velja apel vsem nam, da se<br />
začnemo malo bolj resno ukvarjati z<br />
učinkovito rabo energije. Tukaj sem<br />
lahko nekoliko kritičen do vladne uredbe<br />
o formiranju cene električne energije,<br />
saj velja za vse, ne glede na porabo,<br />
in v povprečju znaša cena 100 evrov na
INTERVJU<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
32 Komentar<br />
megavatno uro. To nas ne vzpodbuja k<br />
varčevanju. Bolj smiselno bi bilo postaviti<br />
zamejeno ceno za 70–80% povprečne<br />
porabe elektrike npr. za zadnjih<br />
5 let posameznega odjemalca, ostalo<br />
elektriko pa bi odjemalci plačevali po<br />
tržni ceni. Vzpodbuda k varčevanju bi<br />
bila tako veliko večja.<br />
Tisti, ki pa že zdaj varčuje,<br />
bi spet nastradal …<br />
Da in ne. Z ukrepi za racionalno rabo<br />
energije lahko vsak od nas marsikaj<br />
stori. To bi bil že pomemben prvi<br />
ukrep. Slovenci enostavno potrebujemo<br />
nek šok, neko redukcijo, da začnemo<br />
razmišljati. Zdaj je čas, da se začnemo<br />
pripravljati. K temu nas vzpodbuja<br />
tudi Evropska unija.<br />
Slišati je opozorila, da je nemška<br />
vlada ukrepala bistveno bolj kot<br />
druge, zaradi česar je nemška<br />
industrija v prednosti v primerjavi<br />
denimo s slovensko. Kaj lahko<br />
in kaj bi pravzaprav morala v tem<br />
primeru narediti naša oblast, da<br />
ohranimo konkurenčnost?<br />
Nemško gospodarstvo je z našim neprimerljivo.<br />
Ta kriza z visokimi cenami<br />
energentov nas zagotovo dela vse skupaj<br />
manj konkurenčne v primerjavi z<br />
drugimi deli sveta, kot sta Kitajska in<br />
ZDA. Če se na krizo odzovemo pozno<br />
ali pa sploh ne, je naš izhodiščni položaj<br />
slabši od naših konkurentov.<br />
Nemška vlada se je že pred časom<br />
jasno in hitro odzvala s svežnjem preko<br />
65 milijard evrov pomoči ter zaradi<br />
tega požela tudi marsikatero kritiko.<br />
Našo vlado v tem smislu čaka še kar<br />
nekaj dela, predvsem za gospodarstvo.<br />
To je namreč tisto, ki nam zagotavlja<br />
plače, socialno varnost in razvoj. Če<br />
ga ne bo, če začnejo podjetja odhajati v<br />
stečaje in likvidacije, bo to za nas zelo<br />
slabo. Nekaj časa vlada še ima, da zagotovi<br />
pomoč, vendar mora to storiti čim<br />
prej, ker se čas izteka. Nekaj je že bilo<br />
storjenega, a predvsem na daljši rok<br />
nas čaka še kar nekaj izzivov.<br />
Slovenija letno proizvede <strong>75</strong>–85 %<br />
elektrike, ki je porabi. Ko govorimo<br />
o dnevni porabi, so ti deleži sicer<br />
občasno bistveno nižji. Bi lahko<br />
postali samooskrbni, je za sistem,<br />
kot je slovenski, to smiselno?<br />
Samooskrba je zagotovo nek ideal.<br />
Lahko pa Slovenija postane celo država,<br />
ki bo energijo izvažala. V resnici bi<br />
morali stremeti k temu slednjemu in<br />
postaviti čim več novih proizvodnih<br />
objektov. Priložnost za to vidim v komplementarni<br />
kohabitaciji obnovljivih<br />
virov energije in jedrske energije.<br />
Ena naravna danost pri nas je voda.<br />
Žal je bila letos hidrologija zelo slaba,<br />
kar se lahko ponovi tudi v prihodnje.<br />
Velik potencial imamo v soncu, pri<br />
čemer pa gre za nezanesljivo energijo,<br />
ki ponoči ni na voljo. V kombinaciji<br />
z nekimi hranilniki – baterijami bi to<br />
postalo sprejemljivejše, vendar pa je<br />
to še vedno zelo drago, verjamem pa,<br />
da bo tudi to nekoč postalo bolj konkurenčno.<br />
Ne gre pozabiti na vodik in<br />
seveda na jedrsko energijo. Ta kombinacija<br />
energentov je tista, za katero<br />
verjamem, da bo upoštevana pri prenovi<br />
nacionalnega energetsko podnebnega<br />
načrta (NEPN).<br />
V resnici bi morali<br />
stremeti k izvažanju<br />
energije in postaviti čim<br />
več novih proizvodnih<br />
objektov.<br />
Slovenija se je odločila, da leta 2033<br />
izstopi iz premoga. Drži pa, da se premog<br />
spričo krize zaradi vojne v Ukrajini<br />
vrača kot zanesljiv energent. Upam,<br />
da se razmere čim prej normalizirajo,<br />
kar bo znova obrnilo tudi te tokove, kar<br />
pa kljub vsemu pomeni, da če do leta<br />
2035, ko naj bi popolnoma prenehali<br />
uporabljati premog, ne zgradimo nekih<br />
večjih proizvodnih enot, se lahko znajdemo<br />
v hudih težavah.<br />
V mislih imam predvsem projekt<br />
JEK2 – drugi blok nuklearke. Slovenija<br />
že več kot 40 let uspešno živi z jedrsko<br />
energijo, ki je varna, zanesljiva<br />
in z njo znamo delati. Imamo odlično<br />
urejen izobraževalni sistem, pri tem<br />
mislim na Institut Jožef Stefan, reaktorski<br />
center Triga. Poljska, ki nima s<br />
tem nobenih izkušenj, zdaj gradi šest<br />
nukleark in to znanje pridobiva od začetka.<br />
Madžarska, Slovaška in Češka<br />
gradijo oz. načrtujejo nove nuklearke.<br />
Mi s tem živimo in se praktično ne<br />
zavedamo, da obstaja, če ne pride do<br />
kakšne politično motivirane debate o<br />
jedrskih odpadkih.<br />
Med večjimi potenciali omenjate<br />
sonce, za katerega pa danes še<br />
nimamo resnih načinov shranjevanja<br />
energije v večjih količinah<br />
za manj osončene mesece, kot so<br />
november, december, januar in<br />
februar, ko je te energije bistveno<br />
manj. Kje vidite potencial?<br />
Drži, težave so z baterijami. Če bi uspeli<br />
preko poletnega časa, ko je veliko sončnih<br />
dni, energijo uskladiščiti v baterije …<br />
Vendar kapaciteta baterij je<br />
izrazito omejena, če govorimo o<br />
sezonski porabi …<br />
Mislim, da bo razvoj šel v tej smeri, da<br />
bo poleg sončne elektrarne nujno imeti<br />
tudi nek hranilnik –zalogovnik energije.<br />
Potem je seveda tukaj tudi vprašanje<br />
distribucijskega omrežja, če bi vsaka<br />
hiša v ulici želela imeti sončno elektrarno.<br />
Tako shranjevanje kot vlaganje<br />
v razvoj distribucijskega omrežja bo v<br />
prihodnje še potrebno nasloviti.<br />
Kolikšen delež sončne energije<br />
si potemtakem kot družba lahko<br />
privoščimo v svojem energetskem<br />
portfelju, da se nam to izide<br />
preko celotnega leta oz. je ekonomsko<br />
upravičeno denimo imeti<br />
potem neke plinske elektrarne<br />
samo za tista dva meseca, ko ni<br />
dovolj sonca?<br />
Trenutno imamo inštaliranih približno<br />
300 MW sonca. Realno lahko postavimo<br />
še nekje med 1.000 in 1.500<br />
MW. Plin je trenutno smatran kot<br />
prehodni energent. Za zanesljivost<br />
delovanja elektroenergetskega sistema<br />
je potreben nek zanesljiv proizvodni<br />
obrat, ki proizvaja t. i. pasovno<br />
energijo. Plinske turbine, ki jih imamo<br />
v Šoštanju, Trbovljah in predvsem<br />
v Brestanici, ki služijo kot neke vrste<br />
sistemske rezerve. Sam komplementarnost<br />
z obnovljivimi viri energije<br />
vidim sicer v nekem večjem proizvod-
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
nem obratu, ki bo delal 24/7,<br />
in to bo jedrska elektrarna.<br />
Če si predstavljamo energetski<br />
portfelj v prihodnosti,<br />
po letu 2035, ko<br />
naj bi izstopili iz premoga,<br />
glede na trenutne zaveze.<br />
O kakšnem strošku govorimo<br />
v prehodu do takrat,<br />
tako kar se tiče novih<br />
proizvodnih obratov kot<br />
nadgradnje distribucijskega<br />
omrežja in vsega,<br />
kar spada zraven?<br />
Govorimo o nekje med 10 in<br />
15 milijardami evrov vlaganj v<br />
novi blok nuklearke in distribucijski<br />
sistem, brez vlaganj<br />
v ostale vire obnovljivih virov<br />
energije in prenosnega sistema<br />
električne energije. Sonca<br />
in vetra je v proizvodnji energije<br />
v Sloveniji danes manj kot<br />
5 %. Glavnina proizvodnje iz<br />
OVE je hidroenergija. Pri soncu<br />
imamo potencial za postavitev<br />
nekje od 1000 do 1500<br />
megavatov inštalirane moči<br />
sončne energije, neizkoriščene<br />
imamo možnosti pri vetrni<br />
energiji in tudi na termalni<br />
energiji. Ne smemo pozabiti<br />
na investicijo v drugi blok<br />
jedrske elektrarne. Prvemu<br />
bloku medtem podaljšujemo<br />
življenjsko dobo do leta 2042,<br />
morda celo nekoliko dlje.<br />
Ob tem bo seveda potrebno<br />
okrepiti vlaganja v distribucijski<br />
sistem, da bo vse te<br />
nove priklope zmožen absorbirati.<br />
Nova jedrska elektrarna<br />
je nekje med 6 in 8 milijard<br />
brez stroškov financiranja,<br />
vlaganje v distribucijski sistem<br />
3,5 do 4 milijard, pa še ostalo.<br />
V naslednjih desetih letih<br />
lahko govorimo o investicijah<br />
približno v višini 10 milijard,<br />
pod predpostavko, da se<br />
končno odločimo in sprejmemo<br />
odločitev za JEK 2. <br />
AKTUALNO<br />
Masten in Jerkič: Večanje<br />
proračunskih izdatkov<br />
ob tej inflaciji zelo skrbi<br />
LUKA SVETINA<br />
Višanje plač ne dohaja inflacije, zato se je tudi<br />
kupna moč znižala. Na kratek rok je na takšen<br />
način mogoče malce zadržati inflacijo, na dolgi<br />
rok pa to ne deluje. To je poudarek pogovora<br />
oddaje Vroča tema z dr. Igorjem Mastenom (47)<br />
in Alenko Jerkič (60).<br />
Profesor Ekonomske fakultete v Ljubljani<br />
prof. dr. Igor Masten in članica<br />
Fiskalnega sveta Alenka Jerkič<br />
sta spregovorila o proračunih za leti<br />
2023 in 2024, ki ju je Državni zbor potrdil<br />
pretekli teden in ki sta razburila opozicijo,<br />
češ da sta preveč ekspanzivna in da niti ne<br />
pomenita večjih novih investicij.<br />
Državni zbor je v zadnjih novembrskih<br />
dneh potrdil državna proračuna za prihodnji<br />
dve leti. Poraba bo leta 2023 s 16,69 milijarde<br />
evrov najvišja doslej, ob visoki rezervi<br />
za blaženje posledic energetske krize pa se<br />
bo primanjkljaj prihodnje leto povzpel na<br />
5,3 odstotka BDP-ja. Proračun za leto 2023,<br />
ki prinaša najvišje izdatke do zdaj, je v glasovanju<br />
v DZ-ju podprlo 50 poslancev – poleg<br />
prisotnih koalicijskih poslancev je za<br />
glasoval tudi poslanec narodnosti. Proti je<br />
glasovalo 33 navzočih poslancev opozicijskih<br />
strank SDS in NSi. Na drugi strani pa<br />
je državni proračun za leto 2024, ko vlada<br />
pričakuje umiritev energetske krize in posledično<br />
znižanje inflacije, podprlo 51 poslancev.<br />
Proti je glasovalo 28 navzočih poslancev<br />
SDS-a in NSi-ja. Vseh 36 dopolnil,<br />
ki so jih pripravili v poslanskih skupinah<br />
SDS in NSi, je bilo zavrnjenih.<br />
RAZVOJNOST PRORAČUNOV<br />
Finančni minister Klemen Boštjančič (50)<br />
je javnost v zadnjih dneh večkrat miril, da<br />
bosta proračuna izrazito razvojno naravnana,<br />
da bodo med prioritetami naložbe v<br />
zdravstvo, raziskave in razvoj ter krepitev<br />
konkurenčnosti gospodarstva. Boštjančič<br />
je ob tem dodal, da bi prihodnje leto lahko<br />
imeli javnofinančni presežek, če ne bi<br />
upoštevali omenjenih naložb.<br />
33<br />
Poleg opozicije, ki je bila kritična do<br />
rekordnih številk in načrtovanega rekordnega<br />
primanjkljaja v višini 3,3 milijarde<br />
evrov, je v zadnjih mesecih svoja<br />
priporočila večkrat izdal tudi neodvisni<br />
organ, kateremu težo praviloma daje samo<br />
vsakokratna opozicija – Fiskalni svet. Proračuna<br />
za prihodnji dve leti, glede na okoliščine,<br />
po njegovi oceni v določeni meri<br />
upoštevata potrebne usmeritve, a vsebujeta<br />
tudi številne pomanjkljivosti in tveganja.<br />
Fiskalni svet tako opozarja predvsem<br />
na visok obseg diskrecijskih odhodkov v<br />
Fiskalni svet je tudi<br />
opozarjal, da so ocene<br />
projekcij, na katerih<br />
temeljijo proračunski<br />
dokumenti, otežene, saj<br />
je bila njihova podlaga<br />
s sprejetim rebalansom<br />
letošnjega proračuna<br />
zastavljena nerealistično.<br />
Predvsem pri odhodkih<br />
se zato veča verjetnost, da<br />
bodo stopnje rasti v 2023<br />
višje od predvidenih.
AKTUALNO <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
34<br />
obliki investicij in rasti plač. Fiskalni<br />
svet tudi meni, da predvidene fiskalne<br />
spodbude, ki se kažejo predvsem v<br />
obliki nadaljnjega povečanja že visoke<br />
ravni investicij, v trenutnih razmerah<br />
in ob pričakovanih gospodarskih gibanjih<br />
niso potrebne oziroma primerne.<br />
Pomanjkljivost je tudi visok javnofinančni<br />
primanjkljaj, ki naj bi<br />
prihodnje leto po predlogu proračunov<br />
dosegel pet odstotkov BDP, brez<br />
upoštevanja enkratnih dejavnikov<br />
pa 2,4 odstotka BDP. Fiskalni svet je<br />
tudi opozarjal, da so ocene projekcij,<br />
na katerih temeljijo proračunski dokumenti,<br />
otežene, saj je bila njihova<br />
podlaga s sprejetim rebalansom letošnjega<br />
proračuna zastavljena nerealistično.<br />
Predvsem pri odhodkih se zato<br />
veča verjetnost, da bodo stopnje rasti<br />
v 2023 višje od predvidenih.<br />
Ob trenutnih makroekonomskih<br />
razmerah, ko je inflacija previsoka,<br />
po začetnih impulzih, ki so prihajali s<br />
stroškovne strani, tj. energija, polprevodniki,<br />
motnje v delovanju preskrbovalnih<br />
verig, in ko se je izkazalo, da je<br />
bila evropska ohlapna fiskalna politika<br />
napaka, je večanje proračunov v takšni<br />
meri precej tvegano, je v Vroči temi poudaril<br />
prof. dr. Igor Masten. »Kar se tiče<br />
diskusij v parlamentu, treba je povedati,<br />
da so k temu prispevali tisti, ki so bili<br />
prej na kritični strani, zdaj pa so v vladi.<br />
Trenutna vlada ima v Državnem zboru<br />
takšno večino, da je preglasovala tiste,<br />
ki bi proračun popravili tako, da bi bili<br />
makroekonomski kazalci usmerjeni v<br />
bolj previdno smer,« opozarja Masten.<br />
Primanjkljaj pomeni, da je delež dolga<br />
prek pet odstotkov bruto domačega<br />
proizvoda, kar pomeni, da je naravnanost<br />
fiskalne politike ultra ohlapna. To<br />
pa poganja cenovna nesorazmerja in<br />
inflacijo, ki se zajeda v kupno moč. Gre<br />
torej za nevzdržne politike, saj bomo<br />
višje obrestne mere plačevali še več let.<br />
FISKALNI SVET PRESLIŠAN<br />
Članica Fiskalnega sveta Alenka Jerkič<br />
je opozorila, da njihov institut kaj<br />
več kot priporočil vsakokratni vladni<br />
ne more izdati. »Primanjkljaj naj bi se<br />
občutno povečal, to je v pretežni meri<br />
posledica nedorečenih ukrepov za zajezitev<br />
posledic energetske draginje in<br />
visokih odhodkov za investicije,« pravi<br />
Jerkičeva. Fiskalni svet ločeno gleda na<br />
to, kaj v proračunu pomeni tekočo porabo,<br />
kaj pa so odhodki zaradi ukrepov.<br />
Glede velike rezerve, ki je namenjena<br />
nedorečenim ukrepom, pa Jerkičeva<br />
pravi, da bi bilo potrebno preprečiti ponovitev<br />
napake iz časov epidemije, torej<br />
»Investicije so<br />
nerealistične in<br />
neizvedljive, tekoča<br />
poraba pa strmo raste,«<br />
je skrbi Fiskalnega sveta<br />
strnila sogovornica<br />
Alenka Jerkič.<br />
da bi bili tokrat ukrepi bolj usmerjeni<br />
in bolj začasni. »Investicije so nerealistične<br />
in neizvedljive, tekoča poraba pa<br />
strmo raste,« je skrbi Fiskalnega sveta<br />
strnila sogovornica. »Mi poskušamo<br />
dati na mizo, kaj je prav in kaj ne, kako<br />
se politika odloča, ni v naši moči, tako<br />
da se osredotočamo na pripravo pravih<br />
argumentov,« pojasnjuje Jerkičeva, da je<br />
v boju z Golobovim glasovalnim strojem<br />
v Državnem zboru ekipa finančnih analitikov<br />
praktično nemočna.<br />
Masten pravi, da gre za paradoks,<br />
ki meji že na oksimoron, da želi država<br />
visoko inflacijo zaradi preveč državnega<br />
trošenja omejiti na način, da načrtuje<br />
še več državnega trošenja. 1,24 milijarde<br />
Jaka Krenker/DOMOVINA<br />
Iz tega vidika napovedovanje sistemskih<br />
sprememb, ki bodo negativno vplivale na<br />
podjetja, pa spreminjanje davčne politike v<br />
škodo gospodarstva zagotovo ne bo koristilo.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
35<br />
evrov za pomoč gospodinjstvom in gospodarstvu<br />
je sicer velika številka, ki bi<br />
morala biti zadostna, ni pa jasno, kako<br />
bo načrtovani denar sploh porabljen.<br />
VISOKA INFLACIJA<br />
Najnovejši podatki Eurostata s 30. novembra<br />
so pokazali, da inflacija vztraja<br />
pri desetih odstotkih, kar je na evropski<br />
ravni še vedno izjemno visoka številka.<br />
»To pomeni, da ukrepi v takšnih primerih<br />
morajo biti bolj ciljani. Draginja<br />
prizadene določen sloj ljudi z nizkimi<br />
prihodki. Pri čemer se mora ustrezno<br />
zmanjšati državno trošenje kje drugje.<br />
Fiskalni svet tukaj pravilno opozarja,<br />
da tako robustnega načrtovanja proračunov<br />
že dolgo nismo videli,« je jasen<br />
Masten, Jerkičeva pa mu je pritrdila, da<br />
bi situacija, v kateri bi prišli do daljšega<br />
obdobje hiperinflacije, pomenila praktično<br />
bankrot države.<br />
»Stvari se financira z emisijami<br />
denarja, Evropska unija je visoko zadolžena,<br />
višanje plač pri nas ne dohaja<br />
inflacije, zato se je tudi kupna moč<br />
znižala. Na kratek rok je na takšen<br />
način mogoče malce zadržati inflacijo,<br />
na dolgi rok pa to ne deluje,« je vladno<br />
potezo višanja plač, ki jo pri nas forsira<br />
stranka Levica, še komentirala Jerkičeva.<br />
To se zdi nesmiselno tudi Mastenu,<br />
ki meni, da bodo na takšen način slejkoprej<br />
prišli tudi zahtevki po višanju<br />
plač višjega reda kot doslej, tako iz javnega<br />
kot zasebnega sektorja. »Fiskalna<br />
politika bi torej morala biti bolj previdna<br />
pri drugih vidikih trošenja, če smo<br />
se spustili v politiko višjih plač,« dodaja<br />
Masten, ki opozarja, da se bomo morali<br />
naučiti živeti ob tako visoki inflaciji.<br />
VIŠJI DAVKI<br />
V Vroči temi sta se sogovornika dotaknila<br />
tudi sprejete novele zakona o dohodnini,<br />
ki je povozila prejšnjo davčno<br />
zakonodajo, ki jo je Janševa vlada sprejela<br />
na prizadevanje stranke Nova Slovenija.<br />
Spomnimo, pri Golobovi noveli<br />
se zmanjšujejo olajšave, splošna s 5500<br />
na 5000 evrov, nič pa tudi ne bo s postopnim<br />
dvigovanjem splošne olajšave<br />
na <strong>75</strong>00 evrov do leta 2025. V Državnem<br />
svetu so sicer posamezniki na čelu<br />
s prvopodpisanim Markom Zidanškom<br />
(54) zaradi tega napovedali veto, saj se<br />
jim zdi nesprejemljivo v luči energetske<br />
krize in potrebe po večji samooskrbi<br />
spreminjati celo področje obdavčitev<br />
dohodkov iz kmetijske dejavnosti.<br />
Jerkičeva iz Fiskalnega sveta meni, da<br />
lahko višji davki državi prinesejo pozitiven<br />
učinek samo na kratek rok, ne pa<br />
tudi tekom daljšega obdobja, ko je učinek<br />
celo obraten.<br />
»Potrebujemo strukturno spodbudo<br />
gospodarski rasti, vlade mislijo, da<br />
bodo s trošenjem spodbujale rast, zato<br />
višanje davkov ni smiselno,« pravi Jerkičeva.<br />
Masten na drugi strani pa sicer<br />
razume, da bo z več pobranimi davki<br />
javnofinančni primanjkljaj nekoliko<br />
nižji, a bi ukrepi vlade po njegovih besedah<br />
morali imeli neko makroekonomsko<br />
logiko. »Če je inflacija posledica<br />
prekomernega trošenja, se mora<br />
vladna politika ukrepanja začeti na področju<br />
trošenja. To je seveda s političnega<br />
vidika bistveno težje dosegljivo,<br />
ampak s tako nemočno opozicijo, kot jo<br />
ima sedanja vlada, torej, ko so razmere<br />
povsem drugačne, kot smo jih videli v<br />
zadnjih dveh letih, bi to morala biti idealna<br />
priložnost za previdnejšo makroekonomsko<br />
politiko,« meni profesor z<br />
ljubljanske ekonomske fakultete.<br />
S tako nemočno<br />
opozicijo, kot jo ima<br />
sedanja vlada, torej,<br />
ko so razmere povsem<br />
drugačne, kot smo jih<br />
videli v zadnjih dveh<br />
letih, bi to morala biti<br />
idealna priložnost<br />
za previdnejšo<br />
makroekonomsko<br />
politiko.<br />
IZOGNITI SE RECESIJI<br />
Predsednik vlade Robert Golob je sicer<br />
pred tedni napovedal, da se bo Slovenija<br />
izognila recesiji, zaradi česar so številni<br />
privzdignili obrvi, saj se nemško<br />
gospodarstvo, od katerega je naša država<br />
precej odvisna, pospešeno ohlaja.<br />
Prav tako je OECD ob koncu novembra<br />
Sloveniji napoved gospodarske rasti za<br />
prihodnje leto znižal na zgolj 0,5 odstotka,<br />
čeprav je bila prejšnja napoved<br />
več kot triodstotna. Kako velik razlog<br />
za preplah je to, sta sogovornika ugotavljala<br />
v zaključku oddaje.<br />
Jerkičeva pravi, da bo veliko odvisno<br />
od same vlade oz. od tega, kakšno<br />
zaupanje bo dala zlasti podjetnikom<br />
in gospodarstvenikom, pa tudi gospodinjstvom,<br />
ki trošijo. Večje bo zaupanje,<br />
več bo trošenja in večja bi lahko<br />
bila gospodarska rast. »Iz tega vidika<br />
napovedovanje sistemskih sprememb,<br />
ki bodo negativno vplivale na podjetja,<br />
pa spreminjanje davčne politike v škodo<br />
gospodarstva zagotovo ne bo koristilo,«<br />
je jasna Jerkičeva, ki opozarja<br />
tudi na evropsko raven davčnih politik,<br />
ki v zadnjih dveh letih niso bile konsistentne<br />
in učinkovite. Masten je dodal,<br />
da je vseeno možno doseči »mehek<br />
pristanek«, ki ga napoveduje Golob, se<br />
je pa treba zavedati znatnih tveganj<br />
ekonomskih aktivnosti navzdol zaradi<br />
prekomerne inflacije.<br />
»Ne bomo smeli zameriti premjeju,<br />
če se njegove napovedi ne bodo uresničile.<br />
Globalno gledano, če gledamo<br />
velike ekonomije, ZDA, ohlajanje na<br />
Kitajskem ter seveda evropsko gospodarstvo,<br />
so najboljše napovedi tiste,<br />
ki stavijo na plitko recesijo,« je stanje<br />
opisal Masten. V času rekordno nizkih<br />
obrestnih mer, ko je v zadnjih desetih<br />
letih količina zasebnega in javnega<br />
dolga rekordno visoka, saj je zrasla za<br />
30 odstotkov, to pomeni, da so pogoji<br />
financiranja, ki se lahko pričakujejo v<br />
luči zgodovinsko najhitrejšega višanja<br />
obrestnih mer, takšni, da bo problem<br />
servisiranja dolga postal globalen problem.<br />
To pa bo glavni faktor tveganja,<br />
za katerega ta trenutek še ne vemo,<br />
kako se bo razvijal. »Geostrateška tveganja<br />
pa so pred našimi očmi in tu je<br />
še problem inflacije, zdaj vidimo, katere<br />
napake so bile narejene v Evropi<br />
s strani denarne in fiskalne politike.«<br />
Kako se bo to poznalo na sposobnosti<br />
vračanja rekordno visoke količine dolga,<br />
kakšna bo transmisija čez različne<br />
segmente delovanja ekonomije, pa je<br />
vprašanje, ki ta trenutek prinaša največji<br />
faktor tveganja.
AKTUALNO<br />
36<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Ali se napoveduje konec nebeškega<br />
mandata kitajskih komunistov<br />
TEO PETROVIČ<br />
PRESETNIK<br />
Kitajsko zadnje dneve stresajo množični protesti, ki jih v tej<br />
centralno vodeni in močno družbeno nadzorovani državi nismo vajeni,<br />
vsaj ne v bližnji preteklosti. Primarno gre za nezadovoljstvo s trenutno<br />
politiko ničelne tolerance do covida, ta politika pa je tesno povezana<br />
s kitajskim predsednikom Ši Džinpingom, ki je nedavno dobil<br />
še tretji mandat kot generalni sekretar kitajske komunistične partije.<br />
Stroge omejitve, kot so zapore<br />
meja, dolge karantene, množično<br />
testiranje in hitre, ciljno<br />
usmerjene prepovedi gibanja,<br />
povzročajo vse večji kaos in bedo po<br />
vsej državi ter močno obremenjujejo<br />
gospodarstvo in družbo. Potrpežljivost<br />
javnosti je vse manjša, frustracije<br />
naraščajo. Ši pa vseeno noče odpraviti<br />
strogih sanitarnih ukrepov, ker – zlasti<br />
na začetku svojega novega mandata<br />
vodenja partije in države – naj ne bi<br />
želel priznati, da nima prav. Število<br />
okužb naj bi se brez trenutnih ukrepov<br />
dramatično povečalo, ker Ši ne dovoli<br />
uporabe učinkovitih zahodnih cepiv.<br />
Njegova propaganda je namreč dolgo<br />
trdila, kako zelo uspešna je Kitajska v<br />
boju proti covidu ob milijonu mrtvih v<br />
ZDA in kako odlična so kitajska cepiva.<br />
NA DRUGEM PLANETU<br />
Situacijo je dodatno zapletlo trenutno<br />
svetovno prvenstvo v nogometu v<br />
Katarju. Nogomet je na Kitajskem zelo<br />
priljubljen, spremljajo ga mnogi. A kitajski<br />
nogometni navdušenci so prisiljeni<br />
tekme gledati od doma, saj so<br />
lokali večinoma zaprti, javno druženje<br />
pa zaradi širjenja okužb oblasti omejujejo.<br />
Prav tako so močno omejeni leti<br />
med Kitajsko in Katarjem za tiste, ki bi<br />
si spektakel radi ogledali v živo.<br />
V takšni situaciji se mnogi Kitajci<br />
sprašujejo, če je svetovno prvenstvo<br />
morda na drugem planetu. Kar vidijo na<br />
televiziji, je namreč v ostrem nasprotju<br />
z njihovo realnostjo. Vidijo množice<br />
ljudi, ki se brez mask prosto družijo.<br />
»Na eni strani sveta je karneval, ki je<br />
svetovno prvenstvo, na drugi so pravila,<br />
naj se pet dni ne obiskuje javnih<br />
Na eni strani sveta je<br />
karneval, ki je svetovno<br />
prvenstvo, na drugi so<br />
pravila, naj se pet dni ne<br />
obiskuje javnih mest.<br />
mest,« je zapisal eden izmed uporabnikov<br />
Weiba, kitajskega, Twitterju podobnega<br />
družbenega medija.<br />
PROFIMEDIA<br />
CIKLIČNA ZGODOVINA<br />
Kitajsko na Zahodu dokaj slabo poznamo,<br />
vendar je treba povedati, da gre za<br />
zelo drugačno kulturo, kjer ima kolektiv<br />
prednost pred posameznikom. Kjer<br />
nimajo demokratične tradicije, ampak<br />
zgodovino avtoritarnih režimov,<br />
obremenjenih z držanjem ogromne<br />
države skupaj. Njihova zgodovina je<br />
zaporedje ciklov, od ustanovitve nove<br />
(v preteklosti cesarske) dinastije pa do<br />
njenega končnega propada, obdobja<br />
razdrobljenosti z medsebojnimi spopadi<br />
ter sledeče ponovne vzpostavitve<br />
centralne oblasti. Tudi trenutno oblast<br />
komunistične partije bi po mojem
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
Komentar<br />
37<br />
mnenju lahko brez problema vključili v<br />
to zgodovinsko shemo.<br />
Skozi zgodovino so na Kitajskem<br />
poznali koncept »nebeškega mandata«.<br />
Ta je bil vir avtoritete vsakega cesarja,<br />
saj naj bi mu božanske sile podelile pravico<br />
do vladanja v njihovem imenu. Od<br />
njih naj bi dobil ogromno moč, a tudi<br />
moralno dolžnost to moč uporabljati v<br />
dobro ljudi. Kadar teh zahtev ni izpolnjeval,<br />
so državo pretresale katastrofe,<br />
svojo pravico vladanja pa je izgubil. Tu<br />
je treba poudariti, da se je večina dinastij<br />
končala prav na takšen način.<br />
Kadar so državo pestile pomanjkanje,<br />
lakota, poplave, so izbruhnili množični<br />
upori, ki so spodkopali centralno<br />
oblast in pripeljali do konca dinastije.<br />
A pričakovati takšen konec aktualne<br />
oblasti je verjetno še prezgodaj.<br />
OBLAST IN LJUDSTVO<br />
Pogosto se poudarja, da med trenutno<br />
kitajsko oblastjo in ljudstvom obstaja<br />
pogodba. Partija bo ljudem omogočala<br />
rast življenjskega standarda, ljudje<br />
pa bodo sprejeli njeno popolno oblast.<br />
A kot poudarja ameriški zgodovinar<br />
Stephen Kotkin, je takšno dojemanje<br />
zgrešeno. Poleg tega, da ne gre za<br />
pogodbo, saj ljudstvo Partije ne more<br />
odstaviti v primeru neizpolnjevanja<br />
Kadar so državo pestile<br />
pomanjkanje, lakota,<br />
poplave, so izbruhnili<br />
množični upori, ki so<br />
spodkopali centralno<br />
oblast in pripeljali do<br />
konca dinastije.<br />
A pričakovati takšen<br />
konec aktualne oblasti je<br />
verjetno še prezgodaj.<br />
dolžnosti, je po njegovem prepričanju<br />
do kitajskega gospodarskega čudeža,<br />
ki je milijone dvignil iz revščine, prišlo<br />
navkljub, in ne zaradi, delovanja Partije.<br />
Ljudstvo se je namreč v času po<br />
kulturni revoluciji organiziralo samo,<br />
med seboj so trgovali, Partija pa je to<br />
tolerirala. Hkrati je to skušala omejiti,<br />
da se ne bi razširilo čez celotno državo,<br />
ter zato uvajala »posebne ekonomske<br />
cone«. Kasneje pa so si zasluge za gospodarski<br />
uspeh pripisali sami.<br />
NEBEŠKI MANDAT<br />
Trenutno obdobje, ko se nebrzdana<br />
gospodarska rast ustavlja, nekateri pa<br />
že napovedujejo kolaps kitajskega gospodarstva,<br />
morda predstavlja konec te<br />
»pogodbe«. Ljudje so vedno bolj nezadovoljni,<br />
kot kažejo trenutni protesti.<br />
A to najverjetneje še ne pomeni konca<br />
»komunistične dinastije«. Ta je namreč<br />
zgradila ogromen aparat za nadzorovanje<br />
ljudstva. Komuniciranje na<br />
internetu je cenzurirano, mediji so pod<br />
nadzorom oblasti, ljudje so nenehno<br />
opazovani. Policija ima velika pooblastila,<br />
v več mestih so proteste že efektivno<br />
ustavili.<br />
Poleg tega uvajajo družbeni kreditni<br />
sistem. Po tem sistemu državljani<br />
dobivajo točke, kadar delajo »dobre«<br />
stvari, ter jih izgubljajo, kadar delajo<br />
»slabe«. A čeprav med dobre stvari<br />
spadajo takšne pozitivne stvari kot so<br />
pomoč starejšim, prostovoljstvo, darovanje<br />
krvi …, je treba izpostaviti, da<br />
med slabe spadajo, poleg vožnje pod<br />
vplivom alkohola, goljufanja …, tudi<br />
takšne, kot so protestiranje proti oblasti<br />
in pisanje oblasti nenaklonjenih<br />
sporočil na družbenih omrežjih. Hvaljenje<br />
oblasti na družbenih omrežjih pa<br />
je seveda »dobra« stvar. Kot pri mnogo<br />
stvareh gre za, sicer v teoriji, družbeno<br />
koristen sistem, ki pa ga v praksi lahko<br />
oblast zlorablja za pridobitev še večjega<br />
nadzora nad državljani.<br />
PRELOMNI TRENUTEK<br />
Potrebno je tudi poudariti, da pri trenutnih<br />
protestih (še) ne gre za zahtevo po<br />
odstavitvi oblasti. Nekateri protestniki<br />
sicer res zahtevajo Šijev odstop, a v<br />
večini primerov gre za nezadovoljstvo<br />
nad trenutnim stanjem in ukrepi, nad<br />
lokalno oblastjo in delodajalci. Kot<br />
poudarja znani kitajski umetnik v izgnanstvu,<br />
Ai Weiwei, je zmotno misliti,<br />
da ljudje protestirajo v imenu demokracije.<br />
Ne gre za ponovitev protestov<br />
na Trgu nebeškega miru leta 1989, ki<br />
jih je oblast ustavila s tanki.<br />
Vseeno pa gre za pomembno dogajanje.<br />
Kljub vedno večjemu nadzoru<br />
države so ljudje svoje nezadovoljstvo<br />
še vedno sposobni pokazati. Med njimi<br />
Zmotno je misliti,<br />
da ljudje protestirajo<br />
v imenu demokracije.<br />
očitno vre in Partija bo morala biti v<br />
prihodnosti zelo previdna. Čeprav nič<br />
ne kaže, da bi nameravali odstopiti od<br />
politike ničelnega covida, so že obljubili<br />
rahljanje določenih ukrepov.<br />
Svojo zgodovino namreč dobro<br />
poznajo in zavedajo se, da protesti in<br />
nezadovoljstvo ne smejo uiti z vajeti.<br />
Ljudstvo ne sme dobiti občutka, da je<br />
nebeški mandat oblasti potekel. Medtem<br />
pa na Zahodu lahko v živo spremljamo<br />
dogajanje v največji in najbolj<br />
gospodarsko uspešni avtokraciji sveta.<br />
Kako daleč je prišel nadzor nad državljani?<br />
Ali se lahko ljudstvo še upre komunistični<br />
oblasti, podkrepljeni z najnovejšimi<br />
tehnologijami? Ali pa bomo<br />
doživeli nastanek prve prave orwellovske<br />
družbe, kot jo je George Orwell<br />
predvidel že v svojem romanu 1984? <br />
Komentarji bralcev<br />
Na Kitajskem se partija končuje, pri<br />
nas pa se je letos ustanovila.<br />
Jozo<br />
Jaz si ne bi želel razpada trenutne<br />
oblasti. To bi pomenil popolni kaos, ki<br />
ne bi mogel ostati znotraj meja države.<br />
Sledil bi tudi gospodarski kolaps vsaj<br />
tretjine sveta. Potem vsesplošno plenjenje,<br />
razvoj mafije in gangsterizma …<br />
Friderik
AKTUALNO<br />
38<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Na levi se boje Damirja Črnčeca,<br />
ki visoko kotira pri Golobu<br />
in mu diši celo ministrsko mesto<br />
Potem ko vlada Boštjanu Lindavu (51), vršilcu dolžnosti generalnega direktorja<br />
Policije, ni podelila polnega mandata, ampak mu je podaljšala »v.d.-jevstvo«,<br />
so se v medijih pojavila ugibanja o prvih nesoglasjih znotraj Golobove ekipe.<br />
UREDNIŠTVO<br />
Notranja ministrica Tatjana<br />
Bobnar (53) je v izjavi za medije<br />
poudarila, da se mora<br />
politika končati pred vrati<br />
generalnega direktorja policije. Na tem<br />
bo vztrajala, je zatrdila in spomnila na<br />
predvolilne obljube. Lindav uživa njeno<br />
polno zaupanje. Po naših informacijah<br />
gre za interni spopad, v ozadju katerega<br />
ni nihče drug kot Damir Črnčec (49).<br />
Ta naj bi pridobil Golobovo zaupanje in<br />
potihem upal tudi na stolček ministra<br />
za notranje zadeve.<br />
VRŠILEC DOLŽNOSTI<br />
Pred dnevi je morala predlagati podaljšanje<br />
mandata vršilca dolžnosti generalnemu<br />
direktorju Policije Boštjanu<br />
Lindavu, ker se njen predlog, da se ga<br />
imenuje za polni mandat, nikakor ne<br />
znajde na dnevnem redu vlade. Razpis<br />
je že davno mimo, Lindava je potrdil<br />
Ministrica vztraja pri<br />
stališču, da se politika<br />
ne sme vmešavati v delo<br />
policije: »Prepričana<br />
sem, da je nazadnje<br />
to tudi stališče vlade<br />
Republike Slovenije,<br />
ker konec koncev je to<br />
ljudem obljubljala.«<br />
uradniški svet – a predsednik vlade<br />
Robert Golob (55) ga ne želi imenovati<br />
za polni mandat.<br />
Tatjana Bobnar je nedavno suvereno<br />
prestala interpelacijo v državnem<br />
zboru, a naj bi ministrica, ki prihaja<br />
prav iz kvote vladajoče stranke Gibanje<br />
Svoboda, izgubljala podporo predsednika<br />
vlade. Kot smo izvedeli neuradno,<br />
naj premierju ne bi bilo pogodu<br />
spoznanje, da se policija prepočasi čisti<br />
vpliva, ki ga naj bi v to inštitucijo vnesla<br />
SDS. Četudi so bili ob prihodu Golobove<br />
vlade zamenjani številni vodilni kadri,<br />
dobro obveščeni viri pravijo, da »pogrešajo<br />
resne kadrovske posege v policijo,<br />
ki se sploh še niso resno začeli«.<br />
POLITIKA IN STROKA<br />
Predsednika vlade Goloba in vplivne<br />
ljudi iz njegovega kroga še vedno motijo<br />
nekateri preiskovalci NPU in premajhna<br />
avtonomija tega organa, kakor<br />
tudi vodstveni kadri na novogoriški<br />
policijski upravi ter nekateri komandirji<br />
oziroma načelniki policijskih postaj, ki<br />
so izdajali globe za prekrškarje v času<br />
epidemije. Ministrica vztraja pri stališču,<br />
da se politika ne sme vmešavati v<br />
delo policije. »Prepričana sem, da je nazadnje<br />
to tudi stališče vlade Republike<br />
Slovenije, ker konec koncev je to ljudem<br />
obljubljala,« je bila jasna ministrica Tatjana<br />
Bobnar v izjavi ob robu slovesnosti<br />
ob predaji 40 intervencijskih kombiniranih<br />
vozil policiji.<br />
Pri tem bo vztrajala, tudi če jo bo to<br />
stalo ministrskega mesta, je napovedala.<br />
»To me je 13. marca 2020 stalo položaja<br />
generalne direktorice policije, ker<br />
politiki nisem dala podatkov, za katere<br />
je v nadaljevanju tudi državno tožilstvo<br />
ocenilo, da ji niso pripadali, in na<br />
tem stališču stojim tudi sedaj kot ministrica<br />
za notranje zadeve,« je dejala.<br />
Ministrica Bobnar se je na vse to, kar se<br />
dogaja v zakulisju, zdaj pa je prestopilo<br />
tudi v medije, odzvala s sporočilom za<br />
javnost, v katerega je zapisala dolg seznamom<br />
aktivnosti, ki da jih je sama<br />
izvedla na ministrstvu glede postopanj<br />
prejšnjega vodstva, predvsem v luči policijskih<br />
aktivnosti na protestih.<br />
Nebojša Tejić/STA<br />
Državni sekretar na Ministrstvu za obrambo Damir Črnčec<br />
(49) naj bi si želel ministrskega mesta, ki ga na Ministrstvu<br />
za notranje zadeve zaseda Tatjana Bobnar (53).
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
AKTUALNO<br />
Komentar<br />
39<br />
Pri tem se je Ministrstvo za notranje<br />
zadeve oglasilo tudi na temo<br />
vodstva Nacionalnega preiskovalnega<br />
urada (NPU). »V Ministrstvu za notranje<br />
zadeve in Policiji med drugim<br />
pripravljamo zakonodajo, ki bo Nacionalnemu<br />
preiskovalnemu uradu (NPU)<br />
omogočila večjo samostojnost. Očitki,<br />
ki se v teh dneh pojavljajo v tej zvezi,<br />
so brezpredmetni, saj ima NPU že sedaj<br />
vse možnosti za delo, kot jih je imel<br />
pred 2020. Julija je bila namreč sprejeta<br />
sprememba Zakona o organiziranosti<br />
in delu v policiji (civilna iniciativa), ki je<br />
odpravila škodljive spremembe, ki jih<br />
je uvedla predhodna vlada. Novela Zakona<br />
o organiziranosti in delu v policiji<br />
bo uredila imenovanje in razrešitev<br />
generalnega direktorja policije, pa tudi<br />
direktorja NPU, da ne bosta odvisna od<br />
vsakokratne volje politike,« so zapisali<br />
v sporočilu za javnost.<br />
Bojan Kralj/STA<br />
Kombinacija delovanja<br />
Damirja Črnčeca<br />
in PR-ovke aktualne<br />
vlade Vesne Vuković<br />
bi bila lahko pri vsem<br />
tem dogajanju velikega<br />
pomena. Prvi<br />
se je namreč<br />
»proslavil« že v času<br />
vlade Marjana Šarca.<br />
PRAVNA MREŽA<br />
Pravna mreža za varstvo demokracije<br />
je sporočila, da podpira prizadevanja za<br />
strokovno in zakonito delo ministrstva<br />
za notranje zadeve in policije ter nasprotuje<br />
vsakemu političnemu vmešavanju<br />
v delo represivnih organov.<br />
»To predstavlja grožnjo spoštovanju<br />
človekovih pravic in temeljnih svoboščin<br />
ter vladavini prava. Opozarjamo<br />
tudi na nedopustnost samovoljnega<br />
sklicevanja nosilcev politične moči na<br />
pričakovanja in zahteve ›protestniške‹<br />
civilne družbe. Za varstvo demokratične<br />
in pravne države, ki bo na temelju<br />
zakonitega, transparentnega in strokovnega<br />
delovanja zagotavljala enake<br />
pravice za vse, smo si pri Pravni mreži<br />
prizadevali pod prejšnjo oblastjo in si<br />
bomo tudi v prihodnje,« so zapisali v<br />
sporočilu za javnost.<br />
POLITIČNO ZAKULISJE<br />
Očitki, da Bobnarjeva zavira tako imenovano<br />
»dejanšizacijo« na policiji, so<br />
sicer iz trte zviti in preusmerjanje pozornosti,<br />
saj je tam zamenjala praktično<br />
vse – imenovane pod prejšnjo<br />
vlado. Obenem pa naj ne bi dovolila, da<br />
se kadrira po želji določenih političnih<br />
akterjev blizu aktualnega predsednika<br />
vlade Roberta Goloba. Po neuradnih<br />
informacijah naj bi imel na Goloba<br />
precejšen vpliv državni sekretar na<br />
ministrstvu za obrambo Damir Črnčec,<br />
po navedbah Dnevnika, pred tem<br />
pa še Požareporta, pa naj bi bil premier<br />
dovzeten za predloge nekdanjega policijskega<br />
specialca Miloša Njegoslava<br />
Milovića, ki se že dlje časa ukvarja<br />
s pravnim, poslovnim in varnostnim<br />
svetovanjem. Milović naj bi bil po navedbah<br />
Dnevnika neformalni idejni<br />
vodja prve lekcije policiji, ko je morala<br />
policija varovanje Goloba in njegovih<br />
bližnjih prepustiti generalnemu sekretariatu<br />
vlade.<br />
Kombinacija delovanja Damirja Črnčeca<br />
in PR-ovke aktualne vlade Vesne<br />
Vuković bi bila lahko pri vsem tem dogajanju<br />
velikega pomena. Prvi se je namreč<br />
»proslavil« že v času vlade Marjana<br />
Šarca. Veliko presenečenje je bilo,<br />
ko je Robert Golob ponudil ministrsko<br />
mesto na obrambnem ministrstvu<br />
nekdanjemu premierju Marjanu Šarcu.<br />
Črnčec ima sicer za zasedbo mesta državnega<br />
sekretarja vse potrebne kvalifikacije,<br />
so imeli pa že takrat zaradi<br />
tega težave v drugih strankah na levici.<br />
Kot sklepa Bojan Požar (65), smo<br />
lahko priča tudi večjim premikom<br />
znotraj vlade, saj naj premier ne bi bil<br />
zadovoljen z delom kar nekaj ministrov.<br />
Tarče naj bi bili minister za zdravje<br />
Danijel Bešič Loredan (49), minister<br />
za okolje in prostor Uroš Brežan (50) in<br />
celo minister za infrastrukturo Bojan<br />
Kumer (48), sicer znan kot Golobov dolgoletni<br />
zvesti kader.<br />
<br />
Komentar uredništva<br />
To ni hec<br />
Da gre za resen spopad znotraj<br />
vladnih vrst, in to že po dobrega pol leta<br />
na oblasti, priča dejstvo, da se je preko<br />
udarnih naslovnic najvplivnejših televizij<br />
angažirala vplivna pravniška skupina<br />
aktivistične leve civilne družbe in<br />
interesnih skupin, zbrana pod imenom<br />
Pravna mreža za varstvo demokracije.<br />
Kako na nož gre, kažejo naslovi, kot<br />
je: »Depolitizacija policije, to kaže na<br />
ravnanje prejšnje vlade« (24ur.com) in<br />
»Pravna mreža: Vmešavanje politike v<br />
delo represivnih organov pomeni grožnjo<br />
vladavini prava« (MMC RTV, naslov<br />
so medtem že spremenili).<br />
Ali se bo vse skupaj končalo z eskalacijo<br />
ali s pomiritvijo zaradi »višjih ciljev«<br />
(beri: izkušenj s posledicami padca<br />
Šarčeve vlade), bo zanimivo opazovati<br />
v naslednjih mesecih. Lahko se namreč<br />
tudi zgodi, da bo na koncu tako, kot že<br />
nekaj časa pravijo nekateri v zakulisju<br />
opozicijskih vrst: Golobove je za pustiti<br />
na miru in zgolj potrpežljivo počakati,<br />
da se potolčejo med seboj.
SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
40<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Golobova roka pod Orbanovo<br />
Predsednika slovenske in madžarske vlade Robert Golob (55) in Viktor Orban (59)<br />
sta se udeležila slovesnosti ob zaključku gradnje daljnovoda Cirkovce-Pince,<br />
pred tem pa sta se sešla tudi na delovnem kosilu v Mariboru.<br />
Dobesedno z roko v roki sta nasmejana pritisnila na rdeč gumb in otvorila daljnovod.<br />
UREDNIŠTVO<br />
Predsednik vlade Robert Golob in<br />
madžarski premier Viktor Orban<br />
sta se po skupnem kosilu v<br />
Mariboru popoldne v Cirkovcah<br />
udeležila slovesnosti ob zaključku gradnje<br />
daljnovoda Cirkovce-Pince. Projekt<br />
2 × 400-kilovoltnega daljnovoda je bil<br />
zaključen junija, stal je okoli 160 milijonov<br />
evrov, od tega je bilo na voljo 48<br />
milijonov evropskega denarja. Kot je poudaril<br />
premier Golob, gre v marsičem za<br />
zgodovinski projekt za Slovenijo, o katerem<br />
je poslušal že pred več kot tremi<br />
desetletji, ko je zaključeval študij. »Ne<br />
le zato, ker je največji v zgodovini Elesa<br />
in bo izboljšal zanesljivost oskrbe Slovenije,<br />
pač pa tudi zato, ker ima izjemen<br />
regionalni in širši pomen. S projektom<br />
povezujemo tri sisteme,« je dejal.<br />
Slovenija je bila<br />
sicer zadnja sosednja<br />
država, s katero<br />
Madžarska ni imela<br />
daljnovodne povezave.<br />
DESETLETNA INVESTICIJA<br />
Pogajanja za izgradnjo madžarsko-hrvaško-slovenske<br />
400-kilovoltne omrežne<br />
povezave so začeli že sredi 90. let<br />
prejšnjega stoletja, zadnja faza pa je bila<br />
izgradnja daljnovoda Cirkovce-Pince.<br />
Slovenija je bila sicer zadnja sosednja država,<br />
s katero Madžarska ni imela daljnovodne<br />
povezave. Projekt izgradnje<br />
Vlada RS<br />
Viktor Orban, ki so ga Golob in somišljeniki slikali kot največjega nasprotnika, je postal partner Roberta Goloba.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
SVOBODNO GOSPODARSTVO<br />
41<br />
daljnovoda 2 x 400 kV Cirkovce–Pince<br />
in razdelilne transformatorske postaje<br />
400/110 kV Cirkovce je bil uvrščen tudi<br />
na seznam projektov skupnega interesa<br />
(Projects of Common Interest – PCI).<br />
To so energetski infrastrukturni<br />
projekti, v okviru katerih je Evropska<br />
komisija podala dolgoročno vizijo in<br />
smernice za vseevropsko energetsko<br />
infrastrukturo. Pogoj za uvrstitev posameznega<br />
projekta na seznam je, da<br />
mora prinašati znatne koristi vsaj dvema<br />
državama članicama, prispevati<br />
k tržni integraciji energijskih trgov in<br />
dodatni konkurenci, izboljšati zanesljivost<br />
oskrbe in zmanjšati emisije CO 2<br />
.<br />
Gradnja je na slovenski strani potekala<br />
do junija, ko so bili izpolnjeni vsi<br />
pogoji za oskrbo daljnovoda. V sklopu<br />
del je bilo po besedah direktorja Elesa<br />
Aleksandra Mervarja zgrajenih in<br />
asfaltiranih 120 kilometrov dovoznih<br />
cest, vgrajenih 7850 ton jeklene konstrukcije,<br />
ki je postavljena na več kot<br />
1000 plitvih in globokih temeljev. Ob<br />
tem je bilo postavljenih 264 stebrov, od<br />
tega trije na hrvaških tleh.<br />
PRIHODNJI PROJEKTI<br />
Madžarski premier pa je med drugim<br />
povedal, da je treba narediti vse, da<br />
med državama vzpostavimo tudi preostale<br />
pomembne povezave, pri tem je<br />
ciljal na plinovodno navezavo s Slovenijo<br />
in posredno z Italijo, s čimer bi si<br />
lahko Madžari zagotovili dostop do alternativnih<br />
virov plina.<br />
Povezovalni plinovod Madžarska-<br />
-Slovenija-Italija je plinovod na Madžarskem,<br />
v Sloveniji in Italiji, ki je ena<br />
izmed idej. Plinovod je bil odobren kot<br />
projekt številka 6.23 na seznamu projektov<br />
skupnega interesa (PCI) Evropske<br />
komisije, kar pomeni, da bo prejel<br />
javna sredstva EU. Plinovod je naveden<br />
tudi v desetletnih načrtih za razvoj zemeljskega<br />
plina v Sloveniji, na Madžarskem<br />
in v Italiji.<br />
V skladu z analizo stroškov in koristi<br />
za projekte Evropske mreže operaterjev<br />
prenosnih sistemov za plin (ENT-<br />
SOG) za TYNDP 2020 je projekt del<br />
skupine »EAST 11b«, ki vključuje tudi<br />
plinovod Pince-Lendava-Kidričevo in<br />
plinovod Šempeter-Vodice. Odseka<br />
plinovoda Nagykanizsa-Kozármisleny<br />
in Nagykanizsa-Tornyiszentmiklós<br />
(TRA-N-325) sta del slovensko-madžarskega<br />
povezovalnega plinovoda,<br />
ki je del povezovalnega plinovoda Madžarska-Slovenija-Italija.<br />
V Sloveniji bo v skladu z desetletnim<br />
načrtom razvoja prenosnega<br />
plinovodnega omrežja Plinovodi za<br />
obdobje 2021–2030 gradnja potekala<br />
v dveh fazah. Prva faza bo obsegala 31<br />
km dolg plinovod od Pinc do Ljutomera<br />
ter mejno merilno in regulacijsko postajo<br />
v Pincah.<br />
V Sloveniji bo v skladu z desetletnim<br />
načrtom razvoja prenosnega<br />
plinovodnega omrežja Plinovodi za<br />
obdobje 2021–2030 gradnja potekala<br />
v dveh fazah. Prva faza bo obsegala 31<br />
km dolg plinovod od Pinc do Ljutomera<br />
ter mejno merilno in regulacijsko<br />
postajo v Pincah. Druga faza vključuje<br />
43,5 km dolg plinovod od Ljutomera do<br />
kompresorske postaje (KP) Kidričevo,<br />
nadgradnjo čezmejne merilno-regulacijske<br />
postaje Pince, razširitev KP Ajdovščina<br />
ter mejno merilno-regulacijsko<br />
postajo Vrtojba.<br />
<br />
Komentar uredništva<br />
Posel pred politiko<br />
Spomnimo se lahko, kako je slovenska<br />
levica še pred letom dni slikala<br />
vraga na steno vsakič, ko se je takratni<br />
premier Janša srečal ali samo spogledal<br />
z madžarskim predsednikom Orbanom.<br />
Vatli so tokrat malo drugačni, ko je na<br />
oblasti eden izmed njihovih – premier<br />
Golob namreč. Pri tem srečanju pa je<br />
bila v ospredju vsebina in pridobitev za<br />
narod in državo, četudi je šlo za Orbana.<br />
Neprijetnih vprašanj za Goloba pa v tem<br />
primeru tudi ni bilo.<br />
Daljnovod je objektivno koristen za<br />
Slovenijo, kot so tudi drugi napovedani<br />
projekti. Obnašanje medijev do takšnih<br />
projektov bi lahko bilo vedno enako,<br />
čeprav gre za drugačno vodstvo države.<br />
Ampak za to bi morali imeti enak vatle,<br />
kar pa je izziv v naši medijski krajini že<br />
desetletja.<br />
Komentarji bralcev<br />
To pa je nekaj, da sta Golob in Orban<br />
postala velika prijatelja. Odlično sodelovanje.<br />
Ja, bravo Golob & Orban.<br />
Mojemnenje<br />
Ha ha ha, leto dni nazaj bi ob takem<br />
dogodku, seveda z Janšo namesto<br />
Holoba, kolesarji noro in zmešano<br />
poganjali "pecikle" po "Prešercu" …<br />
debela_berta<br />
To je splošen slovenski problem, ko se<br />
funkcija enači z osebo, ki jo opravlja …<br />
"Folk" tega ne loči …<br />
darko
CERKEV<br />
42<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Tri župnije so že<br />
plačale „nov davek“<br />
Župnijam do nedavnega ni bilo treba plačevati<br />
nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča (NUSZ) za cerkve,<br />
saj je iz zakonodaje jasno izhajalo, da so stavbe,<br />
ki se uporabljajo za verske dejavnosti, pri plačevanju izvzete.<br />
To bi se lahko spremenilo, saj je na podlagi odločbe Ustavnega sodišča<br />
Ministrstvo za okolje in prostor občinam priporočilo, naj prakso spremenijo.<br />
UREDNIŠTVO<br />
Pozivu ministrstva sta prvi sledili<br />
občini Postojna in Ilirska<br />
Bistrica. Župnijam sta tako že<br />
odmerili plačilo nadomestila,<br />
in sicer v znesku več tisoč evrov, poroča<br />
Družina. Župniji sta z občinama v<br />
sporu, o pritožbah pa bo odločilo Ministrstvo<br />
za finance.<br />
ZAKON IZ LETA 1984<br />
Zdi se, da leži srž težave v nejasnosti<br />
zakonodaje, ki se je v zadnjih dvajsetih<br />
letih večkrat spremenila. Interpretacije,<br />
kakšna je trenutno veljavna<br />
zakonodaja oziroma katere določbe<br />
so v veljavi, so različne. Osnova, na<br />
podlagi katere so bile župnije izvzete<br />
pri plačevanju NUSZ, je sicer zakonodaja<br />
iz časa prejšnjega sistema.<br />
Zakon o stavbnih zemljiščih iz leta<br />
1984 namreč nedvoumno določa, da<br />
se nadomestila ne plačuje za stavbe,<br />
ki jih uporabljajo verske skupnosti za<br />
svojo versko dejavnost: »Nadomestilo<br />
za uporabo stavbnega zemljišča se ne<br />
plačuje za zemljišče, ki se uporablja<br />
za potrebe ljudske obrambe […] in za<br />
stavbe, ki jih uporabljajo verske skupnosti<br />
za svojo versko dejavnost.«<br />
Kot poroča Družina, je zakon iz<br />
leta 1984 vmes sicer prenehal veljati, a<br />
so ostale v veljavi določbe VI. poglavja<br />
o NUSZ. Do obrata pa je prišlo zaradi<br />
dveh odločb Ustavnega sodišča,<br />
leta 2004 in 2020. Pomembna je zlasti<br />
druga, na podlagi katere je Ministrstvo<br />
za okolje in prostor izdalo sistemska<br />
priporočila občinam, naj verskih<br />
objektov pri plačilu nadomestila ne<br />
»Nadomestilo za<br />
uporabo stavbnega<br />
zemljišča se ne plačuje<br />
za zemljišče, ki se<br />
uporablja za potrebe<br />
ljudske obrambe […]<br />
in za stavbe, ki jih<br />
uporabljajo verske<br />
skupnosti za svojo<br />
versko dejavnost.«
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
CERKEV<br />
Komentar<br />
43<br />
izvzema več. Odločba Ustavnega sodišča<br />
se naslanja na 218. člen Zakona<br />
o graditvi objektov (tudi ta zakon od<br />
leta 2018 sicer ne velja več).<br />
ZAKONODAJA KOT V EU<br />
Slovenska škofovska konferenca (SŠK)<br />
po poročanju radia Ognjišče zakonsko<br />
podlago za takšne odmere že naslavlja.<br />
Njihovo načelno mnenje pa je, da<br />
so zgradbe za versko dejavnost oproščene<br />
plačila nadomestila za uporabo<br />
stavbnih zemljišč; slovenska zakonodaja<br />
pa da sledi vsem državam<br />
Evropske unije, kjer so takšne zgradbe<br />
izvzete iz plačila nadomestila oziroma<br />
davka na nepremičnine. Podatki<br />
o tem, v koliko občinah so župnijam<br />
že zaračunali stavbno nadomestilo za<br />
cerkev, niso znani. To so storili v občini<br />
Postojna in Ilirska Bistrica. V obeh<br />
župnijah so vložili pritožbo. Župnija<br />
Postojna se v pritožbi med drugim<br />
sklicuje na že omenjeno določbo 1.<br />
odstavka 59. člena Zakona o stavbnih<br />
zemljiščih iz leta 1984.<br />
»Želim si, da se k temu vprašanju<br />
pristopi tudi v dogovarjanju med<br />
Tomo Strle/CITRUS<br />
Cerkvijo in državo oz. med verskimi<br />
skupnostmi in državo. In to že v pripravi<br />
novega zakona, ki bo moral biti<br />
precej bolj jasen, kot so obstoječi na<br />
tem področju,« je povedal za Družino<br />
tamkajšnji župnik mag. Jožef Koren.<br />
Želim si, da se k temu<br />
vprašanju pristopi tudi<br />
v dogovarjanju med<br />
Cerkvijo in državo<br />
oz. med verskimi<br />
skupnostmi in državo.<br />
In to že v pripravi<br />
novega zakona, ki bo<br />
moral biti precej bolj<br />
jasen, kot so obstoječi<br />
na tem področju.<br />
STROŠEK NADOMESTILA<br />
O tem, kako se določi višina NUSZ, na<br />
spletni strani Finančne uprave piše:<br />
»Pri določitvi višine nadomestila se<br />
upošteva namembnost stavbnega zemljišča<br />
(gospodarski namen, poslovni<br />
namen, stanovanjski namen itd.), lega<br />
oz. območje (ožje mestno središče,<br />
mestno obrobje ipd.) in opremljenost<br />
stavbnega zemljišča s komunalno infrastrukturo<br />
in možnosti priključitve<br />
na komunalno infrastrukturo.«<br />
Dve postojnski župniji, Studeno in<br />
Postojna, sta občini v dveh letih plačali<br />
že slabih 3400 evrov, v občinsko<br />
blagajno Ilirske Bistrice pa se je s tega<br />
naslova samo letos steklo približno<br />
3000 evrov. Župnik v Ilirski Bistrici<br />
Stanko Fajdiga pravi, da gre ves denar<br />
iz žepov vernikov in da bi sredstva sicer<br />
porabili za druge župnijske potrebe<br />
in za Karitas.
CERKEV<br />
44<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Skrajna stališča v Katoliški<br />
cerkvi ponujajo „prenovljen<br />
katoliški pogled na splav“<br />
GABRIEL KAVČIČ<br />
V preteklih dveh tednih me je večkrat zmotila novica nekaterih<br />
– sicer bolj redkih – italijanskih in britanskih medijev, da sta dve<br />
pomembni imeni iz sveta katoliške teologije predlagali nov pogled<br />
na nerojeno človeško življenje in s tem povezan nov pogled na splav.<br />
Gre za Luigija Bettazzija (99), od<br />
1999 zaslužnega škofa Škofije<br />
Ivrea (blizu Torina). Ne gre<br />
za kateregakoli italijanskega<br />
prelata, ampak za edinega danes živečega<br />
italijanskega škofa, ki je sodeloval<br />
na II. vatikanskem koncilu. Škofovsko<br />
posvečenje je namreč prejel pred skorajda<br />
šestdesetimi leti in se tako udeležil<br />
treh zasedanj koncila.<br />
Mons. Bettazzi sicer velja za precej<br />
kontroverznega škofa, v svojem skorajda<br />
99-letnem življenju je namreč<br />
večkrat poskrbel za vznemirjenje. Že<br />
na koncilu je pozornost vzbudil s citiranjem<br />
del filozofa A. Rosminija, ki so<br />
bila takrat še na seznamu prepovedanih<br />
knjig. Kljub temu je leta 1963 prejel škofovsko<br />
posvečenje, kot škof pa zaslovel<br />
po izmenjavi pisem s sekretarjem Komunistične<br />
partije Berlinguerjem, zaradi<br />
katere je bil deležen ostrih kritik. Šlo<br />
je za vprašanje, če je katoliško vero mogoče<br />
uskladiti z marksistično ideologijo<br />
oziroma s članstvom v Komunistični<br />
partiji. Leta 2007 je javno podprl priznanje<br />
civilnih zvez za istospolne pare,<br />
pri čemer je zavzel stališče, da je odnos<br />
v istospolnem paru lahko povsem enak<br />
ljubezni med možem in ženo.<br />
DEPOSITPHOTOS
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
CERKEV<br />
Komentar<br />
45<br />
Drugi znani teolog, ki se je zavzel za<br />
prenovljen katoliški pogled na splav, pa<br />
je Giannino Piana (83), upokojeni predavatelj<br />
moralne teologije na univerzah v<br />
Torinu in Urbinu ter eden najbolj branih<br />
moralnih teologov v Italiji. Njegova dela<br />
– med drugim klasični »Slovar moralne<br />
teologije«, izdan v več jezikih in številnih<br />
izdajah – stojijo na knjižni polici večine<br />
evropskih moralnih teologov.<br />
ŽUPNIJSKI POGLEDI<br />
V Rocci, eni od italijanskih katoliških<br />
revij, je septembra škof Bettazzi<br />
objavil kratko razmišljanje o splavu,<br />
njegov zaključek pa je, da splava do<br />
približno petega meseca nosečnosti<br />
ne bi smeli šteti za umor. Za to mnenje<br />
ima prelat zanimive razloge, med drugim<br />
se sklicuje na Sveto pismo, ki po<br />
njegovem razlikuje med »zemeljskim<br />
prahom«, iz katerega je Bog izoblikoval<br />
človeka; šele nato pa Gospod Bog v<br />
tega človeka dahne življenjski dih, »in<br />
tako je človek postal živa duša« (1 Mz<br />
2,7). Po škofovem mnenju je treba torej<br />
razlikovati med »predhodnim bitjem«,<br />
ki je sicer do neke mere izoblikovano,<br />
vendar pa še ni individualno človeško<br />
bitje, ni še oseba, temveč je zgolj »namenjeno,<br />
da to postane«.<br />
Ob tem se seveda postavlja vprašanje,<br />
kdaj torej človek postane »živa<br />
duša«, kdaj torej Bog vanj po škofovem<br />
mnenju vnese »dih življenja«? Bettazzi<br />
V Rocci, eni od<br />
italijanskih katoliških<br />
revij, je septembra<br />
škof Bettazzi objavil<br />
kratko razmišljanje<br />
o splavu, njegov<br />
zaključek pa je,<br />
da splava do približno<br />
petega meseca<br />
nosečnosti ne bi smeli<br />
šteti za umor.<br />
predlaga, da to odločitev prepustimo<br />
intuiciji, ki nas vodi k domnevi, da bitje<br />
v maternici postane oseba, »ko je še v<br />
maternici sposobno živeti kot človeško<br />
bitje«, torej ne prej kot v četrtem/petem<br />
mesecu. Pred tem je človeški plod<br />
»snov, ki je namenjena temu, da postane<br />
človeška oseba, ne da bi to že bila«.<br />
Škof kot podoben primer navede seme<br />
drevesa, ki tudi še ni drevo. Po analogiji<br />
je bitje pod materinim srcem zgolj potencialna<br />
oseba.<br />
SKRIVNOST ŽIVLJENJA<br />
Zatrtje tega bitja, te »snovi« – torej ne<br />
osebe, ker te ravni še ni dosegla – bi<br />
bilo namesto umora morda res zločin,<br />
prekršek, morda celo greh, tudi težek,<br />
odvisno od razlogov, zaradi katerih se<br />
splav opravi, vendar pa ne umor in tudi<br />
ne samo v sebi zlo dejanje, kakor to definira<br />
katoliška moralna teologija.<br />
V podporo upokojenemu škofu pa se<br />
je pretekli mesec oglasil tudi omenjeni<br />
prof. Piana, ki je v isti reviji Bettazzijevo<br />
razmišljanje ocenil kot »zelo jasno argumentirano«.<br />
Ob tem je izrecno potrdil,<br />
da se z vsebino njegovega razmišljanja<br />
strinja. Piana poudarja, da »skrivnosti<br />
začetka človeškega življenja« ni mogoče<br />
objektivizirati in omejiti, čeprav denimo<br />
nič kaj skrivnostno in zelo »objektivno«<br />
zagotovi, da je treba trenutek začetka<br />
»osebnega življenja« novospočetega bitja<br />
zagotovo premakniti daleč naprej od<br />
dejanja oploditve.<br />
Opravka imamo torej z zvenečima<br />
imenoma iz Katoliške cerkve – enim<br />
škofom in enim najpomembnejših<br />
moralnih teologov – ki izrecno navedeta,<br />
da njuni zaključki niti slučajno<br />
niso v sozvočju z naukom Cerkve. Piana<br />
s tem v zvezi opozarja, da »avtentične<br />
krščanske tradicije ne moremo<br />
(in ne smemo) dojemati kot monolitni<br />
blok, ki se prenaša na mumificiran in<br />
ponavljajoč se način«, temveč jo je treba<br />
dojemati kot odprto in inovativno<br />
tradicijo, ki nenehno raste. Tudi na<br />
področju odnosa do nerojenega človeškega<br />
življenja.<br />
RAVNODUŠNI MOLK<br />
K vsem tem besedam ni kaj dosti dodati.<br />
Lahko zapišem, da me je kot moralnega<br />
teologa prepričanje enega izmed<br />
škofov in enega izmed najbolj znanih<br />
moralnih teologov precej presenetilo.<br />
Vseeno pa je zanimivo,<br />
da smo prišli do<br />
točke, na kateri<br />
ostareli cerkveni<br />
dostojanstveniki na<br />
plano prihajajo<br />
s skrajnimi idejami,<br />
pri čemer za razliko<br />
od drugih nejasnosti<br />
nimajo nobene<br />
podpore v trenutnem<br />
svetem očetu.<br />
Katoliški nauk glede varovanja človeškega<br />
življenja od spočetja do naravne<br />
smrti vendarle velja za konsistentnega<br />
in absolutnega, pa naj se z njim kdo<br />
strinja ali ne. Kot tak je prepoznan tudi<br />
v širši javnosti.<br />
Zato tudi ne preseneča molk, nekakšna<br />
igrana ravnodušnost večine katoliških<br />
medijev do tega dogodka: gre za<br />
zelo skrajno in nepodprto stališče. Še<br />
moderne države, ki so uvedle splav, se<br />
za to niso nikoli posluževale razprav o<br />
tem, kdaj človek postane oseba in kdaj<br />
to še ni, ampak so zagato raje reševale<br />
z drugimi argumenti, denimo pravicami<br />
žensk, ki jih Bettazzi in Piana tudi<br />
vpleteta v svoja razmišljanja. Vrhovno<br />
sodišče ZDA se je denimo v odmevni<br />
junijski razsodbi vprašanju »statusa<br />
osebe« namenoma in izrecno izognilo.<br />
Vseeno pa je zanimivo, da smo prišli<br />
do točke, na kateri ostareli cerkveni<br />
dostojanstveniki na plano prihajajo s<br />
skrajnimi idejami, pri čemer za razliko<br />
od drugih nejasnosti nimajo nobene<br />
podpore v trenutnem svetem očetu. Papež<br />
Frančišek, ki ga Bettazzi sicer vidi<br />
kot neke vrste alegorijo II. vatikanskega<br />
koncila (in kot udeleženec koncila ima<br />
ta oznaka posebno težo), je pri vprašanju<br />
splava skrajno jasen in nazoren,<br />
med drugim je opravljanje splava pred<br />
časom označil za novodobno nacistično<br />
prakso v belih rokavicah.
ZGODOVINA UČITELJICA<br />
46<br />
Komentar<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Spomenik TIGR-u<br />
je zgodovinski dolg<br />
MILAN GREGORIČ<br />
Na slavnostni akademiji v Novi Gorici ob 95. obletnici ustanovitve<br />
TIGR-a je predsednik Društva TIGR Primorska Gorazd Humar<br />
v svojem prispevku med drugim dejal: »TIGR žal še vedno nima<br />
centralnega slovenskega spomenika, zato bi morali začeti razmišljati,<br />
kako tigrovcem postaviti na primernem mestu dostojen spomenik.«<br />
To je po njegovih besedah zgodovinski dolg in nuja.<br />
V prvem nadstropju<br />
je bila predvidena<br />
muzejska soba z<br />
eksponati, slikovnimi<br />
in pisnimi, iz prve<br />
svetovne vojne. Drugo<br />
nadstropje naj bi bilo<br />
posvečeno TIGR-u in<br />
širšemu primorskemu<br />
odporništvu, tretje pa<br />
drugi svetovni vojni,<br />
okupaciji Slovenije<br />
in NOB-ju.<br />
Oktobra 1993 se je skupina<br />
primorskih domoljubov sešla<br />
v Žusterni (Koper) in se<br />
dogovorila, da bo postavila<br />
pomnik ustanoviteljem TIGR-a na<br />
Nanosu (1927), na kar je prejšnji režim<br />
»pozabil« in kar se je potem tudi zgodilo.<br />
Evstahij Pregelj kot eden od udeležencev<br />
sestanka pa je na navedenem<br />
shodu menil, da si TIGR in drugi primorski<br />
domoljubi zaslužijo posebno<br />
spoštovanje ter večji dostojen spomenik<br />
na kakem vidnem primorskem kraju.<br />
Kmalu po navedenem sestanku je<br />
bilo ustanovljeno Društvo za negovanje<br />
rodoljubnih tradicij TIGR Primorske<br />
in na prvi seji upravnega odbora<br />
sprejelo sklep, naj se pripravi program<br />
za postavitev dostojnega tigrovskega<br />
spomenika in muzeja (v nadaljevanju<br />
»spomenik«), vključno z njegovo zasnovo,<br />
obliko, lokacijo idr.<br />
URESNIČITEV IDEJE<br />
Nalogo je prevzel nase Evstahij Pregelj,<br />
ki je bil avtor ali soavtor tudi številnih<br />
drugih tigrovskih in siceršnjih<br />
spominskih znamenj (Nanos, Mala<br />
gora pri Ribnici idr.), ki jih je postavilo<br />
društvo, in jo je, kot sledi, tudi uspešno<br />
izpeljal ter je nekako duhovni<br />
oče spomenika. Najprej si je ogledal<br />
različne možne lokacije spomenika<br />
(Sabotin, Škabrijel, Trstelj idr.) in presodil,<br />
da je najprimernejša lokacija<br />
Veliko Cerje na goriškem Krasu. Želel<br />
je, da bi si še kdo iz društva ogledal<br />
lokacijo, da bi se potem lažje odločali<br />
zanjo. S Karlom Kocjančičem, takratnim<br />
predsednikom društva, sva se<br />
mu rada pridružila in na licu mesta<br />
ugotovila izredno lego kraja, nakar so<br />
organi društva potrdili Veliko Cerje<br />
kot izbrano lokacijo.<br />
Glede idejnega načrta projekta se<br />
je Pregelj v sporazumu s primorskim<br />
arhitektom dr. Darkom Likarjem<br />
(1952–2017) dogovoril, naj se med primorskimi<br />
študenti opravi interni natečaj,<br />
na katerem je bila izbrana zasnova<br />
spomenika v obliki obrambnega stolpa<br />
z delovnim nazivom projekta »Spomenik<br />
braniteljem zahodne meje«. Z<br />
utemeljitvijo, da so ob tigrovcih zaslužni<br />
za obrambo slovenstva in zahodne<br />
meje tudi še drugi primorski in<br />
slovenski domoljubi (slovenski vojaki<br />
avstroogrske vojske na soški fronti, čedermaci,<br />
krščanski socialci, liberalci in<br />
celo najstniki s svojo tajno organizacijo<br />
Črni bratje). Upravni odbor društva<br />
je sprejel tako zasnovo spomenika kot<br />
tudi njegov naziv in lokacijo.<br />
SAGA O IMENU<br />
Izdelava glavnega projekta je bila s soglasjem<br />
odgovornega dr. Darka Likarja<br />
zaupana arhitektu Mladenu Baši, načrt<br />
gradbene konstrukcije pa je izdelal inženir<br />
Stanislav Torkar. Ker leži Veliko<br />
Cerje na ozemlju občine Miren - Kostanjevica,<br />
je investitorstvo prevzela domača<br />
občina pod vodstvom takratnega<br />
župana Zlatka Martina Marušiča, ki<br />
Spomenik na Velikem<br />
Cerju na zahodnem Krasu<br />
nad Mirnom dominira nad<br />
Furlansko nižino, odkoder<br />
so nad Slovenijo prihajale<br />
mnoge vojske.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
ZGODOVINA UČITELJICA<br />
Komentar<br />
47<br />
ima po Pregljevem mnenju velike zasluge<br />
pri pridobivanju zemljišča, potrebnih<br />
dovoljenj za objekt in tudi za samo<br />
graditev spomenika. Pobudniki projekta<br />
so predlagali, da bi bil to spomenik<br />
državnega pomena, kar se je ob velikih<br />
in dolgotrajnih naporih tudi uresničilo,<br />
ob podpori veteranskih organizacij.<br />
Slednje pa so ob precejšnjem<br />
razočaranju pobudnikov spomenika<br />
predlagale spremembo naziva spomenika<br />
iz »Spomenik braniteljem zahodne<br />
meje« v »Spomenik braniteljem slovenske<br />
zemlje«. V javnosti (predvsem<br />
na italijanski strani) naj bi se namreč<br />
pojavile govorice, da bi naj spomenik<br />
izgledal »kot kako razkazovanje militarističnih<br />
mišic« pa da bo to »motilo<br />
naše zahodne sosede« in da bo s tem<br />
»legla senca nad obe Gorici«. Niso se pa<br />
naši sosedi niti malo ozirali na naše občutke,<br />
ko so svojim žrtvam na slovenski<br />
zemlji postavili tri velikanske kostnice<br />
(Sredipolje – Redipuglia, Oslavje, Kobarid),<br />
in smo tako spet enkrat klecnili<br />
pred njimi.<br />
ZASNOVA<br />
SPOMENIKA – MUZEJA<br />
Kot je razvidno iz elaborata, je spomenik<br />
zasnovan v obliki obrambnega<br />
stolpa. Tloris pritličja naj bi ponazarjal<br />
slovensko državo kot stičišče štirih<br />
dežel. Iz pritličja raste obrambni stolp<br />
v štirih stebrih, ki ponazarjajo navedene<br />
štiri dežele, in sicer: Primorsko,<br />
Gorenjsko, Štajersko in Dolenjsko. V<br />
prvem nadstropju je bila predvidena<br />
muzejska soba z eksponati, slikovnimi<br />
in pisnimi, iz prve svetovne vojne.<br />
Drugo nadstropje naj bi bilo posvečeno<br />
TIGR-u in širšemu primorskemu<br />
odporništvu, tretje pa drugi svetovni<br />
vojni, okupaciji Slovenije in NOB-ju. V<br />
četrtem, ki je posvečeno osamosvojitveni<br />
vojni, je vez v obliki štirih balkonov,<br />
ki združujejo štiri stebre, to je štiri<br />
slovenske dežele v skupnem boju za<br />
samostojno državo Slovenijo. Na vrhu<br />
je pokrita ploščad z izjemnim razgledom<br />
na vse strani neba in jambor s<br />
slovensko zastavo.<br />
V muzeju naj bi bili tudi spomeniki<br />
osebnosti, ki so se posebej proslavile v<br />
boju za slovensko zahodno mejo.<br />
Spomenik naj bi bil ponoči razsvetljen<br />
z reflektorji, da bi tako podnevi kot ponoči<br />
žarčil naokoli spomin in zavest o<br />
veliki epopeji primorskega odporništva.<br />
Postavitev muzejskih eksponatov<br />
je bila zaupana Goriškemu muzeju, ki<br />
pa je predložil svoj protipredlog muzejske<br />
ureditve notranjih prostorov, ki<br />
za avtorje spomenika ni bil sprejemljiv,<br />
Tino Mamić/<strong>Domovina</strong><br />
Postavitev muzejskih<br />
eksponatov je bila<br />
zaupana Goriškemu<br />
muzeju, ki pa je predložil<br />
svoj protipredlog<br />
muzejske ureditve<br />
notranjih prostorov,<br />
ki za avtorje spomenika<br />
ni bil sprejemljiv,<br />
odklonile so ga tudi<br />
veteranske organizacije,<br />
in je izzval oster konflikt.<br />
odklonile so ga tudi veteranske organizacije,<br />
in je izzval oster konflikt. Avtorji<br />
spomenika so celo zagrozili, da bo<br />
muzejska ureditev spomenika zaupana<br />
Vojaškemu muzeju slovenske vojske v<br />
Ljubljani, če bo Goriški muzej vztrajal<br />
pri svojem predlogu.<br />
V času notranjega opremljanja<br />
spomenika pa se je zgodila skoraj<br />
hkratna kruta smrt vodilnih osebnosti<br />
društva. Karlo Kocjančič je kot<br />
žrtev prometne nesreče umrl po dveh<br />
tednih kome leta 2003. Sledila mu je<br />
ugledna tigrovka Nadja Maganja, naša<br />
tržaška rojakinja (2006), za njo Franjo<br />
Batagelj (2006), ki je na mestu predsednika<br />
društva zamenjal Kocjančiča in<br />
preživeli tigrovec ter dolgoletni predsednik<br />
koprske borčevske organizacije<br />
Ciril Pelicon (2007). Kmalu zatem pa<br />
še naslednji predsednik društva Marjan<br />
Bevk (2015). V to, ali so bili muzejski<br />
prostori v celoti že opremljeni in<br />
kako se je razrešil nastali spor v zvezi<br />
s tem, nimam vpogleda.<br />
Pričakoval bi, da bi moral predsednik<br />
Društva TIGR Primorska Gorazd<br />
Humar poznati ta velik podvig društva<br />
pri izgradnji spomenika TIGR-u in<br />
drugim primorskim domoljubom. Če<br />
pa zgodbe ne pozna, bi bilo spodobno,<br />
da malo pobrska po arhivih društva,<br />
si razčisti pojme in ne bega javnosti z<br />
nerazumljivimi izjavami.
ZGODOVINA<br />
48<br />
Kolumna<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Slovenska odiseja – kako je<br />
Drago Jančar videl slovenske medije<br />
pred 20 leti in kaj je danes drugače<br />
TEO PETROVIČ<br />
PRESETNIK<br />
V<br />
tistih časih sem obiskoval<br />
osnovno šolo in politika me ni<br />
zanimala. Imam pa meglene<br />
spomine, kako sem pogosto z<br />
radia ali televizije slišal, kakšen lopov<br />
je Janez Janša ter kako je opozicija, ki jo<br />
vodi, kriva za vse probleme. Milana Kučana<br />
sem videl kot prijaznega majhnega<br />
starčka, starega očeta naroda, medtem<br />
ko je Janša oviral razvoj naše male<br />
in mlade države in nasploh bil vir vseh<br />
političnih težav.<br />
INDOKTRINACIJA<br />
Zakaj se mi zdi to pomembno? Ker je to<br />
dojemanje, ki mi je bilo vsajeno dolgo<br />
Pred kratkim sem prebral prispevek Draga Jančarja (74), objavljen<br />
daljnega leta 2001 v reviji Dignitas, z naslovom »Skrivnostno izginotje<br />
Laure Bush in druge zgodbe: deset let dolg labodji spev neodvisnoodvisnih<br />
medijev«. Primarno govori o stanju novinarstva v naši<br />
državi pred dvajsetimi leti, a večkrat sem se moral prepričati, da res<br />
govori o tistih časih. Bere se namreč, kot da bi bil lahko napisan danes.<br />
Thierry Monasse/STA<br />
Gre za podzavestni<br />
vpliv, ki se mu ne<br />
moremo izogniti,<br />
razen če se povsem<br />
umaknemo iz družbe<br />
oziroma zapremo v svoj<br />
informacijski mehurček.<br />
nazaj, ko sem bil mlad in nekritičen.<br />
Temu, kar sem slišal, sem verjel. V<br />
mnogem je takšno dojemanje podzavestno<br />
ostalo v meni in pogosto, ko se<br />
mu skušam upreti, ga kritično ovrednotiti,<br />
imam slabo vest. Da delam<br />
nekaj slabega. In vendar se mi zdi to<br />
izrednega pomena, ker verjetno nisem<br />
edini, ki je, oziroma še vedno tako dojema<br />
realnost, v kateri živi.<br />
Mediji ustvarjajo našo realnost. Podajajo<br />
nam informacije, seveda skrbno<br />
izbrane. Pogosto jih tudi vrednotijo,<br />
pozitivno in negativno. Na nas vplivajo,<br />
tudi če jih redno ne spremljamo,<br />
tudi če imamo do njih kritično distanco.<br />
Gre za podzavestni vpliv, ki se mu<br />
ne moremo izogniti, razen če se povsem<br />
umaknemo iz družbe oziroma zapremo<br />
v svoj informacijski mehurček. Sam to<br />
imenujem indoktrinacija, čeprav morda<br />
ni najbolj primerna beseda.<br />
DOMIŠLJIJA<br />
Konec koncev nas v nič ne silijo, ni jih<br />
treba spremljati, ni nam treba verjeti.<br />
Imamo možnost izbire in imamo sposobnost<br />
kritičnega razmišljanja. Vsaj<br />
našo generacijo so to še učili. Ne gre<br />
za očitne laži in propagando, ki bi jih<br />
morda povezovali z določenimi zgodovinskimi<br />
režimi. Vendar je vse skupaj<br />
zaradi tega morda še bolj nevarno. Ker<br />
površnemu opazovalcu ne izpade kot<br />
nasilna propaganda. Ugledni mnenjski<br />
voditelji, komentatorji, strokovnjaki in<br />
kulturniki to s svojim delovanjem redno<br />
utrjujejo. Ker določenih stvari ne kritizi-
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 ZGODOVINA<br />
Kolumna<br />
49<br />
rajo, ne izpostavljajo, pravzaprav o njih<br />
sploh ne govorijo. Torej ne obstajajo,<br />
gre samo za moje paranoične blodnje.<br />
Ki, kot pogosto slišim, mi jih še utrjuje<br />
propaganda določenih strankarskih<br />
medijev (mislim, da vemo, o katerih govorim),<br />
čeprav jih sploh ne spremljam.<br />
Morda sem res paranoičen in si vse<br />
skupaj samo domišljam. Ter je skrb, da se<br />
Druga obravnavana tema je demoniziranje<br />
Janeza Janše. Kot sem zapisal,<br />
se tega spomnim. Ostalo je z mano.<br />
Obraz Janše je globoko v meni zasidran<br />
kot obraz kriminalca. Naj poudarim,<br />
da tudi danes, ob vsem, kar vem,<br />
o njem nimam pozitivnega mnenja.<br />
Verjamem, da bi to držalo, tudi če se<br />
me v to ne bi prepričevalo, ko sem bil<br />
Tino Mamić<br />
bolj dojemljiv. Z njegovimi izjavami in<br />
delovanjem se pogosto ne strinjam. Na<br />
glasovanjih ni moja izbira. Kljub temu<br />
ne verjamem, da je kriv za vse, kar gre v<br />
naši državi slabo, da je utelešenje zla v<br />
naši družbi. Ki ga moramo držati stran<br />
od oblasti, ne glede na ceno.<br />
Zapis Draga Jančarja opisuje, kako<br />
je do takšnega dojemanja, ki je v današnjem<br />
času doseglo že raven histerije,<br />
prišlo. Sam to imenuje »medijski<br />
umor«. Kot zapiše, »’junak slovenske<br />
pomladi’ je postal v očeh dobršnega<br />
dela slovenske javnosti, pri katerih je<br />
desetletno pranje možgan počasi, a zanesljivo<br />
delovalo, vsaj zelo nevaren politik,<br />
če ne že zaničevanja vredna osebnost.«<br />
Takšno poročanje se je širilo tudi<br />
v tujino, z »zanesljivimi informacijami«<br />
iz Slovenije, kot mu je povedal novinar<br />
uglednega avstrijskega dnevnika.<br />
Omenja spravno izjavo Boruta<br />
Pahorja, da »nismo sovražniki, ampak<br />
politični nasprotniki«. Ter, da ne<br />
bomo govorili samo o Janši, kakšnih<br />
napadov so bili deležni Jože Pučnik,<br />
Andrej Bajuk, Barbara Brezigar, ustavni<br />
sodniki Jambrek, Jerovšek in Šturm.<br />
Ki jim je bilo skupno to, da niso »naši«,<br />
torej so sovražniki.<br />
Jančar (74) in pokojni pisatelj Boris Pahor na študijskih dnevih Draga na Opčinah leta 2010.<br />
to še kar naprej izvaja nad mojimi sodržavljani,<br />
nad vedno novimi generacijami,<br />
odveč. Medije so nam namreč res ugrabili,<br />
a šele pred dvema letoma, in kmalu<br />
bomo situacijo rešili in popravili. Vse je<br />
torej OK in lahko grem mirno spat.<br />
DÉJÀ VU<br />
Potem pa preberem takšen, uvodoma<br />
omenjen zapis in se vprašam, če pa si<br />
morda vsega le ne domišljam. Drago Jančar<br />
je ugleden pisatelj, v tistih časih ni<br />
bil ignorantski mulec, imel je izkušnje,<br />
znanje in sposobnost opazovanja in opisovanja.<br />
Kar je napisal pred toliko leti, se<br />
mi zdi čudno znano, ne samo iz spomina,<br />
ampak glede na trenutno dogajanje.<br />
Mediji, ki določenih tem ne pokrivajo,<br />
verjetno ker so drugorazredne. Jančar<br />
omeni obisk prve dame ZDA, Laure Bush,<br />
v romarskem središču na Brezjah. Ki ga je<br />
večina medijev takrat ignorirala ter pisala,<br />
da počiva na letališču.<br />
Ugledni mnenjski<br />
voditelji, komentatorji,<br />
strokovnjaki in<br />
kulturniki to s svojim<br />
delovanjem redno<br />
utrjujejo.<br />
ZGODOVINA SE PONAVLJA<br />
Zaključimo s še enim zanimivim zapisom.<br />
»Danes, leta 2001, ni težko ugotoviti,<br />
da se je v pretežnem delu slovenskih<br />
medijev obdržala samocenzura in servilnost<br />
do oblastnikov. Samo dve kratki<br />
obdobji sta bili, ko so se mediji odkrito<br />
in z vso močjo postavili zoper vlado, v<br />
dveh letih po prelomu s komunizmom,<br />
ko je državo vodila Demosova in v šestih<br />
mesecih preteklega leta, ko je bila na<br />
oblasti tako imenovana Bajukova vlada.<br />
Danes, leta 2001, ni težko ugotoviti,<br />
da se je v pretežnem delu slovenskih<br />
medijev obdržala samocenzura in servilnost<br />
do oblastnikov.<br />
A v teh dveh interregnumih je prišla<br />
toliko bolj do izraza tretja karakterna<br />
lastnost nekdanjega samoupravnega in<br />
družbenopolitičnega novinarstva: ideološka<br />
agresivnost. Ta pa seveda sama<br />
po sebi ne pozna, ne razume in ne priznava<br />
osnovnih kategorij objektivnega<br />
poročanja in fair komentiranja. Ideološka<br />
pozicija nima z demokratičnim<br />
tekmovanjem različnih konceptov nič<br />
skupnega, njen cilj je zrušiti njihove, če<br />
so na oblasti, jih sproti onemogočati, če<br />
so v opoziciji, vseskozi pa hvaliti naše,<br />
naj bodo v vladi ali v opoziciji, slaviti<br />
resnične ali namišljene dosežke naših<br />
in jim spregledovati politične, gospodarske,<br />
vsakršne napake.«<br />
Ali smo leta 2001 ali 2022? Malce<br />
sem zmeden …
BEREMO, GLEDAMO, POSLUŠAMO<br />
50<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Priporočila<br />
LUCIJA<br />
ČAKŠ<br />
CLAIRE DE FELIGONDE:<br />
MAMA MOLI<br />
Že podnaslov te knjige pravzaprav pove vse: »Ker<br />
si to zasluži! In ker molitev potrebuje vsa njena<br />
družina.« Avtorica, ki je knjigo pisala med peto<br />
nosečnostjo, povsem razume, kako težko si je v<br />
družinskem vrvežu z obilico majhnih otrok odtrgati<br />
minute za molitev. A se zaveda, da si molitev<br />
tako zasluži kot jo tudi potrebuje, zato v knjigi natrosi<br />
koristne nasvete, kako in kdaj najti trenutke<br />
za molitev, zelo iskrena pa je tudi glede dejstva, da<br />
včasih preprosto ne gre. Za pomoč na koncu knjige<br />
najdemo nalepke, ki si jih lahko prilepimo na strateška<br />
mesta v domu, da nas spomnijo na molitev,<br />
dobre sklepe ... Idealna knjiga tako za ženske, ki so<br />
z materinstvom na negovanje osebne molitve malce<br />
pozabile, kot za tiste, ki bi svojo redno osebno<br />
molitev želele še poglobiti.<br />
TINO<br />
MAMIĆ<br />
NOTRE DAME V PLAMENIH<br />
(REŽIJA JEAN-JACQUES<br />
ANNAUD, 2022)<br />
Nenavaden, a na moč pretresljiv film, v katerem<br />
v glavni vlogi nastopa Naša Gospa, znamenita<br />
pariška gotska lepotica Notre Dame, odpira mnoge<br />
dileme in vprašanja sodobne Evrope. Razkrije<br />
površnost, nemarnost in brezbrižnost državnih<br />
skrbnikov cerkve, ki jo verniki dandanes že stežka<br />
napolnijo. Da gre za ogenj na lesenem podstrešju,<br />
so odkrili šele, ko se je alarm sprožil drugič. Gasilci<br />
pa kljub bližini zaradi prometnih zamaškov<br />
niso prispeli niti približno pravočasno. A film ima<br />
še močnejše sporočilo: Evropejci nismo pripravljeni<br />
na zaščito svoje dediščine, ker je sploh ne<br />
poznamo. Zato za bogato evropsko kulturno dediščino<br />
največjo nevarnost predstavljamo Evropejci<br />
sami. Zdravilo zoper to pa so ravno filmi,<br />
kot je ta, saj nam pokaže naše pozabljene zaklade<br />
in nas prebuja iz sodobne otopelosti.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
51
DRUŽINA IN ODNOSI<br />
52<br />
IVAN SIVEC<br />
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Pika pri<br />
Božičku<br />
PREDSTAVITEV KNJIGE<br />
8. zgodba<br />
Z jelenčkovimi sanmi po čarobni beli pravljici<br />
Avtor: Ivan Sivec<br />
Leto izdaje: 2022<br />
Založba: Zavod Iskreni<br />
Število strani: 61<br />
Mere: 156 x 217 mm<br />
Vezava: trda<br />
O knjigi:<br />
foto<br />
KUPI V TRGOVINI<br />
ISKRENI<br />
Pika pri Božičku je knjiga o radovedni deklici, ki<br />
hodi v 3. c razred. Zelo rada obiskuje zanimive<br />
kraje in o njih pripoveduje zgodbe. Tokrat se je<br />
s starši odpravila na Laponsko, kjer so obiskali<br />
samega Božička. V petnajstih zgodbah vam<br />
predstavlja, kaj je tam doživela, koga je srečala<br />
in česa novega se je naučila. Bilo je zabavno,<br />
zanimivo in poučno!
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
IVAN SIVEC:<br />
Na ribolov<br />
DRUŽINA IN ODNOSI<br />
I. Sivec<br />
53<br />
Tudi na Finskem, še posebej v Božičkovi deželi, si<br />
podajata roko staro in novo, tradicija in sodobnost.<br />
Tako smo se tudi mi v peklenskem mrazu<br />
odpravili na starodobni ribolov – z motornimi<br />
sanmi! Ob tem moram pripomniti, da jih je smel voziti<br />
kar moj oči, pa čeprav ni prej še nikoli sedel na njih. Ker<br />
je bil glede tega videti precej presenečen, so ga domačini<br />
potrepljali po rami in mu rekli: »Ker znate voziti avto,<br />
znate tudi motorne sani. Če pa vam bodo ušle izpod<br />
nadzora, bodo zagotovo obstale, ko vam zmanjka goriva.<br />
Zato le pogumno v divjino!« Ribolov na zaledenelih<br />
rekah in jezerih je za vse Laponce življenjskega pomena.<br />
Zanje je skoraj tako pomemben kot gojenje severnih jelenov.<br />
Seveda je veliko bolj nepredvidljiv, a vendar se z<br />
ribami hranijo prav vsi od prvega dne pa vse do smrti.<br />
Oči mi je ob tem izdal posebno skrivnost: »Kdor pogosto<br />
jé ribe, zraste precej višje kot drugi ljudje. In tudi njegova<br />
življenjska doba je bistveno daljša.« Besede je pojasnil<br />
z razlago, da so nekje ob reki Donavi v več tisoč<br />
let starih grobovih našli prave velikane, med katerimi<br />
ni bil nihče manjši od dveh metrov. Ob smrti pa so bili<br />
vsi stari najmanj sto let. Zato sem si takoj rekla: » Odslej<br />
naprej bom tudi jaz jedla ribe vsaj dvakrat na teden. Da<br />
bom med največjimi v razredu in da bom dočakala vsaj<br />
sto dvajset let! Življenjska doba, posebno žensk, pa se<br />
že tako in tako močno podaljšuje.« Ker smo se z motornimi<br />
sanmi peljali s precejšnjo hitrostjo, se je občutek<br />
mraza seveda še precej povečal. Vsaj za nekaj stopinj.<br />
Sani po snegu namreč lahko drsijo tudi s sto kilometri<br />
na uro. Pri tem mi je bilo najbolj čudno, da so na vseh<br />
križiščih v divjini nameščeni znaki za srečanje z drugimi<br />
sanmi. Še večkrat pa opozorila, da vam lahko pot<br />
prekriža jelen ali los. Ko smo prispeli do velikega jezera,<br />
so nam dali v roke velik železen sveder, s katerim smo<br />
najprej v led zvrtali veliko luknjo. V našem primeru je<br />
bil led debel le nekaj več kot za dve pedi. Potem smo v<br />
luknjo vrgli trnek z vabo in počakali, da je ribe pod ledom<br />
zagrabila požrešnost. Ker je na zaledenelih jezerih<br />
ribičev malo, je uspeh zagotovljen. Komaj smo trnek<br />
vrgli, že smo ujeli veliko ribo. Laponci ji rečejo mavrična<br />
postrv. Meso je namreč mavrične oziroma oranžne<br />
barve. Potem smo ribo takoj spekli. S tam nabranim<br />
lesom, na preprostem ognju. Zdaj nam je pravzaprav<br />
lahko, ko imamo umetne izvore ognja, Samiji pa so se<br />
nekdaj s tem kar precej namučili. Toda brez ognja ni<br />
Ko pade temperatura pod trideset stopinj pod ničlo,<br />
domačini pravijo, da na motornih saneh ni hude vročine.<br />
življenja, brez ognja ni preživetja, brez ognja ni dobrih<br />
duhov. Pripeti se namreč, da se v lesu, četudi je posekan<br />
že nekaj časa, naseli zlobni duh in ob človekovi uporabi<br />
noče zagoreti. Iz kosa lesa se samo kadi in kadi, prava<br />
toplota pa iz njega ne pride. Tedaj ga Samiji izvlečejo<br />
na plano, izpostavijo bogovom vetra in sonca, počakajo,<br />
da si les premisli in potem ga znova skušajo prižgati.<br />
V skoraj vseh primerih se les po krajšem ali daljšem<br />
oklevanju poboljša in človeku vendarle pomaga s svojo<br />
toploto. Vsi Samiji in tudi drugi Finci vedo, da najhitreje<br />
zagori brezov les. Posebno še brezova skorja je tako<br />
prijazna, da se, ko jo človek samo malo segreje z vžigalico,<br />
takoj vžge. To se je zgodilo tudi nam. Komaj je eden<br />
od domačinov nanosil na kup nekaj brezovih polen in z<br />
vžigalico vžgal drobno brezovo skorjico, že so nam bogovi<br />
vetra, ledu in samote podarili darilo ognja. Ob tem<br />
nam je povedal: »Jezerski in gozdni duhovi so z nami.<br />
Visok plamen pomeni, da smo na tem delu ozemlja<br />
dobrodošli prav vsi, tudi gostje iz daljnih južnih dežel.<br />
Jezero nam je sredi divjine naklonilo izvrstno hrano,<br />
brezova polena pa tako žareč ogenj, da so se vsi zlobni<br />
duhovi poskrili oziroma z vetrom oddivjali drugam.«<br />
Moram priznati, da tako slastne ribe, spečene na tako<br />
prijaznem severnem ognju, že dolgo nisem jedla.
INTERVJU<br />
54<br />
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Starši hudo bolnega triletnika:<br />
„Zaupava, da bo Bog<br />
najinega otroka poklical<br />
k sebi ob pravem trenutku“<br />
EVA MARKOVIČ<br />
Lucija (33) in Dušan (36) Poslek sta se spoznala pred 17 leti, ko sta se<br />
kot animatorja udeležila ptujskega oratorija. Od leta 2011 sta poročena<br />
in imata štiri otroke: Filipa (9 let), Rebeko (5 let), Klemna (3 leta) in Emo,<br />
ki je že v Božjem naročju. Rebeka se je rodila tri mesece prezgodaj,<br />
Klemen pa se je rodil s hudo razvojno okvaro možganov. Takoj po<br />
rojstvu je doživel dihalno stisko, zaradi katere se ni vedelo, ali bo<br />
preživel prve dni, njegova prihodnost pa je tudi danes negotova.<br />
Dušan, ki se ga mnogi spomnite<br />
kot enega od dvojčkov<br />
iz mladinskega filma Dvojne<br />
počitnice, je po poklicu detektiv,<br />
hkrati pa avtor številnih prispevkom<br />
portala Iskreni.net. Lucija<br />
je vzgojiteljica. Prihajajo iz Rogatca,<br />
manjšega kraja ob slovensko-hrvaški<br />
meji. V razgibanih in polnih urnikih<br />
poskušajo čim več časa preživeti skupaj<br />
v naravi ali pri ustvarjanju v domači<br />
kuhinji. Prav tako si radi vzamejo<br />
čas za skupne večere ob družabnih<br />
igrah ali ogledu risank in filmov.<br />
Lucija in Dušan, v življenju sta<br />
doživela kar nekaj preizkušenj.<br />
Vajina hčerka Rebeka se je rodila<br />
tri mesece prezgodaj, ob rojstvu<br />
je tehtala samo 640 gramov. Kako<br />
sta doživljala njeno rojstvo?<br />
Lucija: Najina prva preizkušnja se je zgodila<br />
že med drugo nosečnostjo, ko sva v<br />
22. tednu nosečnosti izgubila hčerko.<br />
Takrat sva se začela zavedati, da spočetje<br />
in rojstvo zdravega otroka nista samoumevna.<br />
Ko sva pričakovala Rebeko,<br />
sva bila zato bolj na trnih, hkrati pa v izročanju<br />
Božji previdnosti. Zavedala sva<br />
se daru nosečnosti in molila za otroka.<br />
Vseeno pa nisva bila pripravljena na tak<br />
zaključek. Ko se je moje telo tri mesece<br />
prezgodaj začelo pripravljati na porod,<br />
je bil to popoln šok.
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 INTERVJU<br />
55<br />
Zelo sva<br />
hvaležna Bogu,<br />
da je Rebeka<br />
danes zdrava<br />
petletnica. Z<br />
izjemo dioptrije<br />
nima nobenih<br />
resnih posledic<br />
prezgodnjega<br />
poroda.<br />
Dušan: Vse se je odvilo tako hitro,<br />
da sva komaj dojela. Niti njenega imena<br />
še nisva izbrala. Ob pogledu na tako<br />
majhno in nebogljeno bitje sem občutil<br />
veliko strahu in negotovosti. Njena<br />
teža je po rojstvu padla na 560 gramov,<br />
to je pol štruce kruha. Rojena je bila v<br />
Ljubljanski porodnišnici, kjer so zanjo<br />
odlično poskrbeli na oddelku za intenzivno<br />
nego in terapijo novorojencev.<br />
Lucija: Po porodu sem čutila manj<br />
strahu kot Dušan. Bila sem ob novorojenčici,<br />
v polnosti sem zaupala osebju,<br />
da bodo zanjo poskrbeli po najboljših<br />
močeh. Čutila sem, da nama je ta preizkušnja<br />
namenjena. V srcu sem bila<br />
gotova, da bova šli skupaj domov.<br />
Kako sta se organizirala v prvih<br />
mesecih? Na intenzivni enoti sta<br />
imela novorojenčico, doma pa še<br />
majhnega otroka.<br />
Dušan: Zame so bili tisti meseci zelo<br />
naporni. Lucija je bila večino časa z<br />
Rebeko v Ljubljani, jaz pa doma s starejšim<br />
sinom. Takrat sem spoznal,<br />
kako je, če v hiši manjka materinska<br />
roka. Na lastni koži sem spoznal, kako<br />
pomembno je, da sta oba zakonca udeležena<br />
tako pri vzgoji kot pri ostalih<br />
opravilih. Takrat sva vse te izzive darovala<br />
za Rebeko. Darovanje in Lucijina<br />
prisotnost sta bila največ, kar sva ji<br />
lahko dala.<br />
Lucija: Včasih se pošalim, da nisem<br />
nikoli bivala v študentskem domu, sem<br />
pa več mesecev stanovala v ljubljanski<br />
porodnišnici. Čez teden sem živela za<br />
Rebeko, za vikend pa za moža in sina.<br />
Hvaležna sem za porodnišnični apartma,<br />
ki sem ga delila z mamami s podobno<br />
izkušnjo. Skupaj smo jokale, se<br />
smejale in si bile v oporo. Hkrati sem<br />
v polnosti zaupala Dušanu, da bo med<br />
mojo odsotnostjo poskrbel za Filipa in<br />
dom. Res sem hvaležna, da se lahko<br />
nanj tako zanesem.<br />
Kako je danes z Rebeko?<br />
Dušan: Zelo sva hvaležna Bogu, da je<br />
Rebeka danes zdrava petletnica. Z izjemo<br />
dioptrije nima nobenih resnih<br />
posledic prezgodnjega poroda. Je energična<br />
in odločna punca, ki me pogosto<br />
poskuša oviti okrog prsta. (smeh)<br />
Včasih se moram<br />
potruditi, da zaupam<br />
Bogu, vendar je to<br />
zaupanje vedno<br />
poplačano.<br />
Lucija: Ves trud s terapijami se je res<br />
obrestoval. In zgled starejšega brata Filipa,<br />
ki mu Rebeka ves čas sledi.<br />
Med četrto nosečnostjo vaju je<br />
pretresla novica, da z otrokom<br />
ni vse v redu. Sledile so preiskave<br />
in diagnoza hude možganske<br />
okvare: otrok bo morda umrl že<br />
med nosečnostjo, morda se bo<br />
rodil hudo prizadet.<br />
Kako sta se odzvala?<br />
Dušan: Na tistem pregledu me ni bilo<br />
zraven. Ko sem izvedel, se mi je podrl<br />
svet. Spomnim pa se naslednjega<br />
pregleda pri specialistu, ki je potrdil<br />
diagnozo. Lucija je ob pogledu na ultrazvok<br />
rekla: »Ta otrok bo živel.« Ta<br />
stavek je dal ton celotni nosečnosti.<br />
Od tistega trenutka sva vedela, da bova<br />
naredila vse, kar je v najini moči, da se<br />
otrok rodi. Želela sva mu dati vse, kar<br />
lahko. Začela sva sprejemati diagnozo,<br />
nato pa vsak dan znova premagovala<br />
dvome, skušnjave, črne misli. Ni bilo<br />
lahko. Tega ne rešiš naenkrat, ampak<br />
se vsak dan znova odločaš, da je ta pot<br />
prava. Sprejemanje takšne situacije je<br />
dolg proces.<br />
Lucija: Ob diagnozi sem pomislila, da<br />
nama je Bog spet pripravil posebno<br />
pot, zato nama ne preostane drugega,<br />
kot da se z njo soočiva. To je bila prva<br />
reakcija, nato pa sem tudi jaz padla v
INTERVJU<br />
56<br />
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Kot starša<br />
čutiva<br />
mir, da za<br />
vse svoje<br />
otroke<br />
delava<br />
tisto, kar je<br />
najboljše.<br />
Zdravniki so bili zelo<br />
korektni. Ob diagnozi<br />
smo skupaj pregledali<br />
različne možnosti,<br />
vendar niso nikoli<br />
vztrajali ali naju<br />
spodbujali k splavu.<br />
Najino odločitev so<br />
sprejeli in spoštovali.<br />
vrtinec dvomov in vprašanj. V oporo<br />
mi je bilo, da greva skozi preizkušnjo<br />
skupaj. Zavedala sva se, da imava dve<br />
možnosti: ali se bova povezala ali oddaljila.<br />
Prijatelje in družino sva prosila<br />
za molitev ter vse predajala v Božje<br />
roke. Od tistega trenutka naprej nas je<br />
začel Klemen povezovati.<br />
Kakšen je bil odziv zdravnikov?<br />
So vama predlagali splav?<br />
Dušan: Zdravniki so bili zelo korektni.<br />
Ob diagnozi smo skupaj pregledali različne<br />
možnosti, vendar niso nikoli vztrajali<br />
ali naju spodbujali k splavu. Najino<br />
odločitev so sprejeli in spoštovali.<br />
Kako se spominjata Klemnovega<br />
rojstva in njegovih prvih tednov?<br />
Lucija: Starejša otroka smo pripravljali<br />
na to, da je njun bratec bolan in da<br />
bomo videli, ali bo ostal z nami ali bo<br />
šel k Bogu v nebesa. Porod se je začel<br />
spontano, odpeljala sva se v Maribor,<br />
kjer so naju spremljali skozi vso nosečnost.<br />
Čutila sem mir in močno Božjo<br />
prisotnost. Med vožnjo sva molila, naj<br />
nas vodi Sveti Duh in naj bo rojstvo<br />
takšno, kot si ga je zamislil On. Prebrala<br />
sva dnevno Božjo besedo: »Dajajte<br />
in se vam bo dalo; dobro, potlačeno,<br />
potreseno in zvrhano mero vam bodo<br />
nasuli v naročje.« (Lk 6,38) Ob tem sem<br />
začutila veliko zaupanje. V naročje<br />
bova dobila zvrhano mero – dojenčka.<br />
Za vse ostalo bo poskrbel Bog.<br />
Dušan: Zame so bili tisti dnevi zelo težki.<br />
Zdravniki so mi tik pred porodom<br />
postavili vprašanje, koga naj rešujejo v<br />
primeru, da bo šlo kaj narobe – mamico<br />
ali otroka. Na takšno vprašanje kot oče<br />
nimaš pravega odgovora. Hvala Bogu,<br />
da se na koncu ni bilo treba odločati.<br />
Klemen je po rojstvu doživel dihalno<br />
stisko in bil takoj intubiran. V prvih<br />
dneh je bila situacija zelo negotova.<br />
Zdravniki niso vedeli, ali bo zadihal,<br />
ko ga odklopijo, zato so naju vprašali,<br />
kaj naj naredijo v primeru, če ne bo.<br />
Takrat sva šla z Lucijo v Slomškovo kapelo<br />
v UKC Maribor. Molil sem: »Bog,<br />
Klemen je tvoj otrok. Če ti misliš, da<br />
je čas, potem ga vzemi k sebi, jaz na to<br />
nimam več vpliva.« V tistem trenutku<br />
sem začutil ogromno olajšanje, ker sem<br />
breme odločitve prenesel na Boga. Neverjetno<br />
pomirjujoče je bilo, da se mi ni<br />
bilo treba več odločati o usodi svojega<br />
otroka. Ko so ga odklopili z dihalnega<br />
aparata, je Klemen zadihal in od takrat<br />
samostojno diha.<br />
Kako rojstvo otroka s posebnimi<br />
potrebami spremeni družinsko<br />
življenje? Kako sta Klemna sprejela<br />
starejša brat in sestrica?<br />
Lucija: Rebekino prezgodnje rojstvo<br />
sem doživljala kot nekakšno pripravo<br />
na situacijo s Klemnom. Na intenzivnem<br />
oddelku sem se počutila varno,<br />
morda kar malo domače. Nisem čutila<br />
strahu, da ne bom zmogla. Dušan: Prvi<br />
tedni po prihodu domov so bili precej<br />
podobni, kot če bi imeli zdravega novorojenčka.<br />
Skupaj smo se veselili novega<br />
člana. Starejša otroka sta ga izjemno<br />
lepo sprejela, tudi v njegovih posebnih<br />
potrebah. Po dveh mesecih pa so se pri<br />
Klemnu začeli epileptični napadi in<br />
druge zdravstvene težave, ki so postajale<br />
vse hujše. Lucija je bila s Klemnom<br />
vse več v bolnišnici. Takrat se je naša<br />
družinska dinamika zelo spremenila.<br />
Tudi kadar je bil Klemen doma, je po-<br />
Zaradi vsega tega je<br />
dozorela odločitev<br />
za zavod, kjer bodo<br />
pomagali skrbeti za<br />
Klemna. Sprejet je bil v<br />
institucionalno varstvo<br />
v Dornavi, kjer so zelo<br />
lepo skrbeli zanj. Ko<br />
so se začele dodatne<br />
zdravstvene težave,<br />
zaradi katerih je bil<br />
pogosto hospitaliziran,<br />
smo ga premestili v<br />
bolnišnico v Stični, kjer<br />
ima ves čas na voljo<br />
zdravniško oskrbo.
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 INTERVJU<br />
57<br />
treboval nenehno prisotnost. Morala<br />
sva se razdeliti: eden od naju je skrbel<br />
za Filipa in Rebeko, drugi za Klemna.<br />
Tako smo živeli več kot leto in pol.<br />
Ko je bil Klemen star 20 mesecev,<br />
ste se odločila, da ga predata v zavod<br />
v Dornavi, čez nekaj mesecev<br />
pa v Bolnišnico za otroke v Stični.<br />
Verjetno gre za zelo težko odločitev.<br />
Kako je dozorela?<br />
Dušan: Veliko sva se pogovarjala,<br />
kakšna bi bila najboljša rešitev za vse,<br />
tako za starejša otroka, ki potrebujeta<br />
oba starša, kot za Klemna, ki ob svoji<br />
diagnozi potrebuje posebno oskrbo.<br />
Pri tem je treba poudariti, da Klemen<br />
skoraj ne zaznava okolja, tudi njegova<br />
motorika praktično ni razvita. Zaradi<br />
vsega tega je dozorela odločitev za<br />
zavod, kjer bodo pomagali skrbeti za<br />
Klemna. Sprejet je bil v institucionalno<br />
varstvo v Dornavi, kjer so zelo lepo skrbeli<br />
zanj. Ko so se začele dodatne zdravstvene<br />
težave, zaradi katerih je bil pogosto<br />
hospitaliziran, smo ga premestili<br />
v bolnišnico v Stični, kjer ima ves čas<br />
na voljo zdravniško oskrbo.<br />
Odločitev, da se ločiš od otroka, je<br />
zelo težka. Ampak zavedala sva se, da<br />
bo zanj dobro poskrbljeno, hkrati pa bo<br />
tako lažje tui za starejša otroka in najin<br />
odnos. Lucija: Odločitev sva ves čas<br />
izročala v molitvi in jo res začutila kot<br />
pravo. Videla sva, da je Klemen dobrodošel<br />
ter da zanj dobro in srčno skrbijo.<br />
Zdaj je od tega že dobro leto.<br />
Kako vaše življenje poteka zdaj?<br />
Na kakšen način pletete odnos s<br />
Klemnom, čeprav ne živi doma?<br />
Dušan: Klemen živi v Šentvidu pri Stični,<br />
torej 160 kilometrov stran. K njemu hodimo<br />
na obiske, včasih samo midva ali eden<br />
od naju, včasih cela družina. Nekajkrat<br />
na leto pride domov na počitnice, vendar<br />
opažamo, da mu vožnje ne odgovarjajo,<br />
zato se poskusimo ravnati po tem, kar je<br />
najboljše zanj. Klemen je kljub oddaljenosti<br />
del našega vsakdana. Pogovarjamo<br />
se o njem, vsak dan molimo zanj. Odnos<br />
z njim je živ in nas povezuje.<br />
Lucija: Kot starša čutiva mir, da<br />
za vse svoje otroke delava tisto, kar je<br />
najboljše. Res zaupava osebju, ki skrbi<br />
za Klemna. Med tednom večkrat pokličeva<br />
in vprašava, kako je z njim. Vsak<br />
obisk pri njem pa je tudi za starejša otroka<br />
posebno doživetje, saj ga vedno<br />
združimo z izletom.<br />
Klemnovo življenje<br />
izročava Bogu. Veva,<br />
da bo trenutek, ki ga je<br />
izbral Bog, za Klemna<br />
najboljši, da odide v<br />
Božje naročje.<br />
Kakšne so napovedi<br />
za prihodnost?<br />
Lucija: Vsak dan Klemnovega življenja je<br />
dar. Od zdravnikov nisva želela točnih<br />
napovedi, koliko časa lahko pričakujemo.<br />
Saj še zase ne vemo, kdaj bo prišel<br />
dan za naše rojstvo v nebesa! Klemnovo<br />
življenje izročava Bogu. Veva, da bo<br />
trenutek, ki ga je izbral Bog, za Klemna<br />
najboljši, da odide v Božje naročje.<br />
Na kakšen način vidita vrednost<br />
Klemnovega življenja? Kako bogati<br />
vašo družino in družbo, čeprav<br />
ni običajen otrok?<br />
Dušan: Klemen je najboljši učitelj, kar<br />
sem jih kdaj imel. Uči me vsega, za kar<br />
se mi je zdelo, da presega moje moči.<br />
Uči me brezpogojne ljubezni, neizmernega<br />
zaupanja, vsakodnevne hvaležnosti<br />
za dar življenja, za otroke, za zdravje<br />
ostalih članov družine. Odločitev, da<br />
sprejmeva Klemnovo življenje, ni bila<br />
lahka, ob njej sva čutila veliko strahu,<br />
vendar nama je neizmerno poplačana.<br />
Njegova prisotnost je pričevanjska. V<br />
svoji tišini in neaktivnosti je izjemen<br />
pričevalec in učitelj.<br />
Lucija: Ob Klemnu smo postali hvaležni<br />
za vsakodnevne malenkosti, ki bi<br />
jih drugače jemali kot samoumevne.<br />
Na kakšen način vaju je<br />
preizkušnja Klemnove bolezni<br />
približala Bogu?<br />
Lucija: Nosečnost sva od začetka izročala<br />
Bogu, saj sva se ob Rebekinem prezgodnjem<br />
rojstvu naučila, da ni nič samoumevno.<br />
Klemnova diagnoza naju<br />
je zelo povezala, hkrati pa sva občutila<br />
moč molitve sorodnikov in prijateljev.<br />
Še danes čutiva, kako nama je pomagala,<br />
da sva zmogla. Veva, da sva samo<br />
nepopolna človeka, vendar naju Bog<br />
sprejema prav v najini nepopolnosti.<br />
Tako kot midva sprejemava Klemna,<br />
Bog sprejema naju.<br />
Dušan: Ob Klemnu sem spoznal, da<br />
Bog nikoli ne obupa. Čaka nas, da pridemo<br />
k njemu. Na nas pa je, da to prisotnost<br />
izkoristimo. Včasih se moram<br />
potruditi, da zaupam Bogu, vendar<br />
je to zaupanje vedno poplačano.
DRUŽINA IN ODNOSI<br />
58<br />
Kolumna<br />
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Zakaj si z možem ne kupujeva daril?<br />
Mož mi zadnjih deset let ob rojstnih dnevih, božiču, valentinovem, godu,<br />
obletnici poroke ni kupil nobenega darila – tudi jaz njemu nisem kupila ničesar.<br />
A. PRIJATELJ<br />
Moj mož je dober, ljubeč<br />
in plemenit človek. Domišljam<br />
si, da sem tudi<br />
sama taka.<br />
OD ZAČETKA<br />
Na začetku najine zveze in tudi zakona<br />
sva si kupovala darila. Ob vseh zgoraj<br />
naštetih priložnosti in tudi kar tako. Z<br />
veseljem sem izbirala darila zanj in z<br />
veseljem sem sprejemala darila od njega.<br />
Vse je bilo čudovito. Vse, kar mi je<br />
kupil, mi je bilo všeč, tudi če mi ni bilo,<br />
že zato, ker je bilo od NJEGA. A ni trajalo.<br />
Iz leta v leto se nama je dogajalo,<br />
da sva imela vedno več stvari in vedno<br />
manj izbire, kaj kupiti. Stvari pa so še<br />
vedno stale isto ali več. Njihov efekt pa<br />
je bil vedno manjši in vedno več prostora<br />
so zavzemale.<br />
Vedno pogosteje sem opažala, da<br />
moja darila, sicer vljudno odprta, tedne<br />
ostajajo nedotaknjena na kakšnem<br />
častnem mestu, recimo nočni omarici<br />
ali pisalni mizi. Prav tako sem bila<br />
sama deležna diskretnih vprašanj v<br />
stilu: »A novih uhanov pa ne nosiš?«<br />
OBDAROVANJE<br />
Na neki točki sva prišla do ugotovitve,<br />
da naju to medsebojno obdarovanje, ki<br />
ga predpisuje – verjetno potrošniška<br />
družba, obremenjuje in da nama tega<br />
ni treba. Videla sem človeka, ki ga<br />
imam rada, da pred vsakim praznikom,<br />
obletnico … mrzlično išče darilo, ki bi<br />
mi bilo vsaj približno všeč, in zanj zapravlja<br />
denar, za katerega trdo dela …<br />
in sebe sem zalotila, da sem ga pustila<br />
samega z najinimi majhnimi otroki,<br />
da sem šla kupovat darilo zanj, ki bi ga<br />
naj razveselilo, čeprav mi je bilo vnaprej<br />
jasno, da bi ga najbolj veselilo to, da<br />
sem z njim.<br />
Vsa ta skrbno izbrana darila so se<br />
začela kopičiti in niso bila več dragoceni<br />
spomini, ampak prej navlaka, ki je ne<br />
moreš zavreči, podariti naprej, shraniti<br />
na dno omare …, ker si jo dobil za darilo<br />
od ljubljene osebe.<br />
NEKO BOŽIČNO JUTRO<br />
…, ki je sodu izbilo dno. V dnevih pred<br />
božičem sem kupovala darila za otroke<br />
in sorodnike. Tudi za moža. Niti se<br />
več ne spomnim, kaj. Njegova služba je<br />
taka, da ima tik pred prazniki najbolj<br />
napet delovnik. Prosil me je, naj kupim<br />
še neko posebno darilo, ki da ga rabi za<br />
neke prijatelje. Naj izberem nekaj po<br />
svojem okusu, nekaj, kar bi si sama želela,<br />
in naj ne gledam na denar. To sem<br />
Vsa ta skrbno izbrana<br />
darila so se začela<br />
kopičiti in niso bila več<br />
dragoceni spomini,<br />
ampak prej navlaka,<br />
ki je ne moreš zavreči,<br />
podariti naprej …<br />
tudi storila. No, na božično jutro sem<br />
tisto stvar našla v vrečki s svojim imenom.<br />
Prva reakcija je bila: O moj Bog!<br />
Malo sem se seveda zadržala, zaradi<br />
otrok, se razume …<br />
Ok, očitna brca v temo, nekaj užaljenosti<br />
in jeze z moje strani. Pridiga,<br />
da bi mi bilo vseeno, kaj je, samo da bi<br />
nekaj truda in volje pokazal … posipanje<br />
s pepelom z druge strani …<br />
Ko se je čez nekaj dni vse skupaj<br />
poleglo, sem se začela spraševati, če<br />
nama je tega res treba. Zelo malo je<br />
materialnih stvari, ki si jih zelo želim.<br />
In če si jih, je praviloma denar veliko<br />
bolje porabljen, če si jih sama izberem.<br />
Moža materialne stvari ganejo še manj.<br />
V bistvu se ne spomnim materialnega<br />
darila, ki bi se ga res iskreno razveselil.<br />
Vsaj če sklepam, kako se razveseli<br />
katerih drugih stvari. Dopuščam tudi<br />
možnost, da nisva najizvirnejša, kar se<br />
tiče daril in da očitno darila niso najin<br />
prvi jezik ljubezni. Toda ko po letih zakona<br />
že 47–tič kupuješ darilo, si svojo<br />
izvirnost že izčrpal. Še posebej, če imaš<br />
na drugi strani človeka, ki si za rojstni<br />
dan želi predvsem, da pridemo vsi skupaj<br />
in se družimo.<br />
Po tem božiču sva se, jaz z dvignjeno<br />
glavo mučeniške patine, on pa s<br />
spokorniško ponižnostjo, dogovorila,<br />
da si, ob kakršnihkoli priložnostih,<br />
ko se običajno podarjajo darila, midva<br />
daril več ne podarjava. Zelo hitro sva<br />
oba ugotovila, da sva super zadovoljna<br />
s to odločitvijo.<br />
BREZ OBDAROVANJA<br />
Ob praznikih ne. Ob kakšni drugi<br />
priložnosti pa se včasih znajde tudi<br />
kakšno darilo na mizi. Kakšna posrečena<br />
stvar s službenega potovanja ali<br />
kar je kdo omenil, da bi imel, pa drugi<br />
slučajno kje vidi, kakšen šopek včasih<br />
… ampak vedno spontano, brez pričakovanj<br />
in precej redko. Zanimivo je, da<br />
so ta spontana darila praviloma vsa v<br />
uporabi in se nikjer ne nalagajo.<br />
Vsako leto potihoma preveriva, če<br />
dogovor še velja. In vsakič ga olajšano<br />
na novo ratificirava. Del dogovora je<br />
namreč tudi, da si, če si kdo od naju (recimo<br />
jaz!) katero stvar želi za darilo, to<br />
poveva in si olajšava delo. Odločila sva<br />
se, da midva postavljava pravila igre<br />
v najinem zakonu. Kdo nama bo diktiral,<br />
na kak način si morava izražati<br />
ljubezen? Trgovci, mediji in potrošniška<br />
družba? Sama lahko izbereva, kaj<br />
je za naju dokaz ljubezni, pozornosti,<br />
spoštovanja … in praviloma te stvari<br />
nimajo cene v evrih.
| <strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
DRUŽINA IN ODNOSI<br />
Kolumna<br />
59<br />
Jezus v moji dnevni sobi<br />
Moja dnevna soba je hecna zgodba – ne lepa ne laskava, ampak pač zgodba. V moji<br />
dnevni sobi je običajno glasno, razmetano, po tleh so igrače, na mizi so knjige, ki bi morale<br />
biti vrnjene v knjižnico že prejšnji teden. Na kavču je v enem kotu vržen flis kategorije<br />
»ni moj« in drobtine od predvčerajšnjim, čeprav uradno v dnevni sobi sploh ne jemo.<br />
V<br />
kotu je pajek, roža izgleda<br />
precej žejna, vzglavniki so<br />
na tleh, po tem ko so sodelovali<br />
v veliki bitki za daljinec<br />
… Edino mamine knjige so zelo vzorno<br />
zložene na policah. Ker že tedne ni<br />
nobene vzela v roke. Na vratih visi seznam<br />
hišnih opravil in eno od njih je,<br />
da se dnevna soba vsak večer pospravi.<br />
Saj včasih se, ampak videti je, da so to<br />
njene osnovne tovarniške nastavitve,<br />
na katere se vedno znova resetira.<br />
V to dnevno sobo pride vsak večer<br />
Jezus. Ne moti ga pajek v kotu. No, morda<br />
ga, ampak nikoli nič ne reče o tem<br />
(khm, lahko bi si ga kdo vzel za zgled).<br />
Ne moti ga legokocka, na katero je stopil,<br />
ne zasušeni plastelin med režami<br />
blazin na kavču … Dela se, da ne vidi<br />
arašida na tleh in dileme v maminem<br />
srcu: ali naj ga pobere ali samo z nogo<br />
premakne centimeter bolj levo, kjer bo<br />
že pod kavčem.<br />
Preden pride, običajno vsi sedemo<br />
na kavč, ker smo malo bolj ležerni kot<br />
tisti, ki sedijo vzravnano okoli mize in<br />
še malo bolj kot tisti, ki morda celo klečijo<br />
pred oltarčkom … Ata prižge svečke<br />
na adventnem venčku. Tudi pihnil jih<br />
bo on. To je letos po novem, razlog pa<br />
so baje izkušnje od lani.<br />
Potem se pokrižamo … nekateri člani<br />
pozorno premerijo druge člane, če<br />
je slučajno kdo naredil kakšno napako<br />
in bi veljalo nanjo javno opozoriti ter<br />
sprožiti manjši prepirček, ki bi popestril<br />
dogajanje. Zgodbic ne beremo več,<br />
ker niso nikogar zanimale in ker nam je<br />
škoda te malo zbranosti za medvedka<br />
in angelčka, ki nekam gresta in tralala.<br />
Najstarejši brat na telefonu »naštima«<br />
eno duhovno pesem. Poslušamo. Počasi<br />
se umirimo. Potem mama vzame<br />
Sveto pismo in prebere odlomek. Potem<br />
ata začne moliti očenaš in vsi se<br />
pridružimo. Potem še zdravamarijo.<br />
A. PRIJATELJ<br />
ADVENT V DNEVNI SOBI<br />
Veliko adventnih akcij in vsebine za adventi čas najdemo<br />
na spletu. Za ljubitelje pohodništva, za mlade, zgodbice,<br />
delavnice … Vse so lepe, dobre in imajo isti cilj.<br />
Mi želimo letos nagovoriti vse tiste družine, ki so …<br />
no, približno take, kot je opisano zgoraj. Kjer otroci ne sedijo<br />
pri miru 15 min, kjer mama ne mara blatnih čevljev<br />
na hodniku … Zato bo vsebina naše letošnje adventne<br />
akcije povsem preprosta in ravno zato zelo uporabna.<br />
Njen cilj je samo en: pripeljati Jezusa v vašo dnevno sobo!<br />
Pripomočki? Dnevna soba (ali, seveda, kateri koli<br />
drug prostor – tudi avto zjutraj na poti v šolo) in avdio<br />
predvajalnik (recimo telefon). Pomagali vam bomo vstopiti<br />
v Njegovo prisotnost in odpreti vrata vaše dnevne<br />
sobe (ali avta – brez skrbi, vse je varnostno testirano) in<br />
vašega srca. Veliki Kralj čaka pred njimi. Postal je celo<br />
majhen dojenček, da bi ga lažje sprejeli.<br />
Potem pa pride On. Sploh ga nisi<br />
slišal, ne kdaj ne kako je prišel, samo<br />
naenkrat je tam. Sedi med nami in se<br />
smehlja. V trenutku se vse spremeni.<br />
Naša razmetana dnevna soba postane<br />
veličastna katedrala, naš kavč iz Ikee<br />
prestol mogočnega kralja, iz bratovega<br />
telefona igrajo nebeške harfe, pajek v<br />
kotu se globoko prikloni in lego figurice<br />
dvigujejo glavo, da bi ga bolje videle.<br />
On pa tam sedi in nas gleda. Kot<br />
da to sploh nismo mi. Sitni, utrujeni,<br />
od sveta »znervirani« in zelo človeški.<br />
DEPOSITHPOTOS<br />
VABLJENI K<br />
SPREMLJANJU<br />
ADVENTNIH<br />
MINUT ZA<br />
DRUŽINO NA<br />
PORTALU<br />
ISKRENI.NET.<br />
Za sodelovanje v adventni akciji prijava ni potrebna. Na razpolago so svetopisemski<br />
odlomki, primerni za adventni čas, kakšna misel in duhovna glasba.<br />
Gleda nas, kot da smo njegovi najboljši<br />
prijatelji, kot da smo njegovi vitezi<br />
in da nam bo zdaj zdaj zaupal izjemno<br />
pomembno poslanstvo. Vzravnamo se,<br />
oči nam zasijejo, s toplino pogledamo<br />
eden drugega in se spet zazremo Vanj.<br />
Saj potem končamo in On odide,<br />
malo pa tudi ostane. Večkrat pomislim<br />
Nanj čez dan.<br />
Bi mogoče On prihajal vsak večer v<br />
našo dnevno sobo, če mi ne bi bili prav<br />
»kul« družina? Mislim, da ne. Jutri pa jo<br />
bomo, še pred molitvijo, pospravili.
SLADKO-SLANE BRBONČICE<br />
60<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Lahka praznična večerja<br />
SELMA BIZJAK<br />
Ob decembrskih večerih se še posebej radi družimo in se obiskujemo<br />
po domovih. Za družino in prijatelje z veseljem pripravimo lahko večerjo,<br />
saj ob hrani in dobri pijači pogovor lažje steče. Za tak namen sem tokrat<br />
pripravila okusno mesno jed, ki jo lahko postrežemo tudi proti večeru,<br />
ob izteku dneva, saj je sestavljena iz živil, ki so lažje prebavljiva<br />
in zato ne bomo imeli slabe vesti ob uživanju.<br />
Mesne jedi pripravljene iz<br />
piščančjega mesa veljajo<br />
za bolj lahke in lažje prebavljive,<br />
saj je piščančje<br />
belo meso nizkokalorično. Vsebuje<br />
zelo malo maščob in nič ogljikovih hidratov.<br />
Izredno je priljubljen piščančji<br />
file, saj gre za okusen in cenovno<br />
ugoden kos mesa. Obožujejo ga tako<br />
otroci kot odrasli, zato je še posebej<br />
primeren takrat, ko je za mizo zbranih<br />
več ljudi. Pripravimo ga lahko na<br />
nešteto različnih načinov, primeren<br />
je tudi za ljudi na dieti in športnike.<br />
Piščančje meso mora biti pri pripravi<br />
dobro toplotno obdelano.<br />
Tokratni recept je sestavljen iz mesnih<br />
in zelenjavnih živil. Jed lahko ponudite<br />
samostojno ali pa jo dopolnite<br />
s prilogo (krompir, riž, kuskus …). Jed<br />
sem pripravila iz kombinacije piščančjega<br />
fileja, brstičnega ohrovta, svežih<br />
rjavih šampinjonov in korenčka. Okus<br />
vseh teh sestavin sem povezala z omako<br />
iz smetane, ki sem ji okus izostrila s<br />
sveže mleto mešanico poprov. <br />
PIŠČANČJI FILE<br />
Z ZELENJAVO V<br />
SMETANOVI OMAKI<br />
Za dve osebi potrebujemo:<br />
• 1 piščančje prsi<br />
(brez kosti in kože),<br />
• majaron,<br />
• sončnično olje,<br />
• 8 glavic brstičnega ohrovta,<br />
• 2 večja korenčka,<br />
• 4–6 strokov česna,<br />
• 1 dl rumenega muškata,<br />
• 2 dl smetane za kuhanje,<br />
• sol,<br />
• poper.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 SLADKO-SLANE BRBONČICE<br />
61<br />
PRIPRAVA:<br />
1. Brstični ohrovt očistimo in<br />
odstranimo spodnje dele betov,<br />
vendar pazimo, da ostane toliko<br />
beta, da se listki še<br />
držijo skupaj.<br />
2. Očiščen brstični ohrovt<br />
namočimo v vodi in ga<br />
operemo. Odcedimo.<br />
3. Korenček ostrgamo, odrežemo<br />
vrhnji del ter ga operemo.<br />
4. Narežemo ga na<br />
2–3 cm kolobarje.<br />
5. Stroke česna olupimo.<br />
6. Sveže rjave šampinjone<br />
očistimo in jim odrežemo<br />
spodnje dele beta, nato jih še<br />
operemo in prerežemo<br />
na polovico.<br />
7. Piščančji file operemo in<br />
osušimo s papirnato brisačko.<br />
8. File solimo in posujemo<br />
z majaronom.<br />
9. V večjo, visoko ponev vlijemo<br />
sončnično olje.<br />
10. Najprej na vroči maščobi z obeh<br />
strani popečemo piščančji file.<br />
11. Tik preden je zlatorumene<br />
barve, dodamo še brstični<br />
ohrovt, korenček<br />
in stroke česna.<br />
12. Zelenjavo popražimo<br />
in rahlo solimo.<br />
13. Ponev pokrijemo in sestavine<br />
na zmerni temperaturi<br />
kuhališča dušimo.<br />
14. Vmes odkrijemo, premešamo<br />
zelenjavo in po potrebi<br />
dolivamo kapljice vode.<br />
15. Dušimo približno 40 minut.<br />
16. Nato iz ponve poberemo<br />
vso zelenjavo.<br />
17. Temperaturo kuhališča<br />
povečamo in v vročo maščobo<br />
dodamo še šampinjone.<br />
18. Na hitro jih popražimo.<br />
19. Ko iz njih izpari vsa tekočina, v<br />
ponev prilijemo vino.<br />
20. Kuhamo par minut, da izhlapi<br />
alkohol in prilijemo smetano<br />
za kuhanje.<br />
21. Omako zgostimo<br />
in po okusu popramo.<br />
22. V ponev dodamo dušeno<br />
zelenjavo, ki smo jo<br />
začasno umaknili.<br />
23. Previdno premešamo in ponev<br />
odstavimo s kuhališča.<br />
24. Postrežemo takoj.<br />
Dober tek!<br />
Selma Bizjak, kulinarični blog Sladko Slane<br />
Brbončice www.sladkoslanebrboncice.si<br />
8 4<br />
5<br />
5<br />
6<br />
4<br />
2 5<br />
6 4<br />
3 8<br />
7<br />
8<br />
2<br />
5<br />
2<br />
4<br />
9<br />
3<br />
2<br />
5<br />
6<br />
3<br />
9 5<br />
7<br />
3<br />
2<br />
5<br />
1 2 9<br />
1<br />
7<br />
1<br />
4<br />
8<br />
REŠITVE str. 62-63:<br />
Rešitev sestavljanke: NESPOSOBNI SO SPOSOBNI<br />
ONESPOSOBITI SPOSOBNE!.<br />
Rešitev križanke (vodoravno): TRETMA, REFREN,<br />
AGENDA, PEK, INTIMA, BRST, MAT, HALKOPIRIT,<br />
JURE, OBDARITEV, BUNIN, SR, MELASA, ALOJA,<br />
TABELA, TLORIS, IHAN, VRAST, ATOM, JAZ, ANTON,<br />
SL, AMEBA, PIVKA JAMA, NAV, ACO, DUŠIK, PO, AVLA,<br />
GADINA, ADMIRAL, ŽLIČAR, GROBIŠČE, AIDA, TAT,<br />
TVAR, ENA. GLAVNO GESLO: GRAD RAJHENBURG.<br />
V R E T E N C E<br />
R E K O R D E R<br />
S T O J N I N A<br />
T E R N A A P<br />
O N D I K R I<br />
S C E N A R I J<br />
T E R A P I J A<br />
4 6 7 1 2 5 8 3 9<br />
2 8 3 4 9 7 1 6 5<br />
5 1 9 8 6 3 2 7 4<br />
7 3 5 6 4 1 9 2 8<br />
8 4 2 7 5 9 6 1 3<br />
1 9 6 2 3 8 4 5 7<br />
6 5 8 9 7 2 3 4 1<br />
9 7 4 3 1 6 5 8 2<br />
3 2 1 5 8 4 7 9 6<br />
5 7 6 2 1 8 4 9 3<br />
2 3 1 5 4 9 7 8 6<br />
4 9 8 6 7 3 2 1 5<br />
7 6 9 8 3 1 5 4 2<br />
8 2 4 7 9 5 6 3 1<br />
1 5 3 4 2 6 8 7 9<br />
6 1 2 9 8 4 3 5 7<br />
3 8 7 1 5 2 9 6 4<br />
9 4 5 3 6 7 1 2 8
RAZVEDRILO<br />
62<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
4 1 2<br />
2<br />
1 6 3<br />
5 6 4<br />
8 4<br />
6 3 8<br />
5 7 2<br />
4<br />
2 5 8<br />
8<br />
5<br />
6 5<br />
2<br />
3<br />
4<br />
9<br />
7<br />
2<br />
5<br />
6<br />
3<br />
9 5<br />
1<br />
8 6<br />
7<br />
1<br />
3<br />
2<br />
3 2<br />
5<br />
1 2 9<br />
1<br />
9<br />
1<br />
7<br />
3<br />
1<br />
4<br />
8<br />
MAGIČNI KVADRAT<br />
4 6 7 1 2 5 8 3 9<br />
VODORAVNO IN NAVPIČNO:<br />
2 1 močnost, 8 3 odločnost, 4 trdnost, 9 polnost 7 življenskih 1 6 sil 5<br />
2 vsaka od kosti, ki sestavljajo hrbtenico<br />
5 1 9 8 6 3 2 7 4<br />
3 športnik z najboljšim dosežkom<br />
4 plačilo za uporabo prostora na tržnici<br />
5 dobitek pri tomboli, zaporedni črki v besedi ZAPOREDJE<br />
6 ime ameriške režiserke in producentke<br />
7 3 5 6 4 1 9 2 8<br />
Timoner (iz črk DINO), telesna tekočina<br />
8 4 2 7 5 9 6 1 3<br />
7 literarna predloga za film<br />
8 postopek zdravljenja bolezni (jp)<br />
1 9 6 2 3 8 4 5 7<br />
jp 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
6 15 8 9 7 2 3 4 1<br />
9 27 4 3 1 6 5 8 2<br />
3 32 1 5 8 4 7 9 6<br />
4<br />
5<br />
6<br />
5 7 6 SESTAVLJANKA<br />
2 1 8 4 9 3<br />
2 3 1<br />
BITI<br />
5 4<br />
NESP<br />
9<br />
NISO<br />
7 8 6<br />
OBNE OBNI ONES<br />
4 9 8 6 7 3 2 1 5<br />
OSOB POSO SPOS SPOS<br />
7 6 9 8 3 1 5 4 2<br />
Gornje skupine črk razporedite na spodnje črtice v pravem<br />
vrstnem redu, tako da boste prebrali staro misel, ki pa še<br />
8 2 4 7 9 5 6 3 1<br />
vedno velja. Reševanje je lažje, kot izgleda na prvi pogled,<br />
zato nikar ne vrzite svinčnika v koruzo. V pomoč: misel se<br />
1 5 3 4 2 6 8 7 9<br />
začne a skupino NESP. (jp)<br />
6 1 2 9 8 4 3 5 7<br />
3 8 7 1 5 2 9 6 4<br />
9 4 5 3 6 7 1 2 8<br />
_ _ _ _ _ _ _ _ _ _<br />
_ _<br />
_ _ _ _ _ _ _ _<br />
_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _<br />
_ _ _ _ _ _ _ _!<br />
Dopolnjevanki in sudoku je sestavil Jože Petelin.<br />
7<br />
8<br />
Mr Conformista @cnfrmstA<br />
Anglež se napije, Arabec se razjezi, Japonec pospravi.
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
KRIŽANKA<br />
63<br />
SESTAVIL<br />
ANDREJ<br />
PRAZNIK<br />
NAČIN<br />
OBRAV-<br />
NAVANJA<br />
OSEBE<br />
PRIPEV<br />
KATOLIŠ-<br />
KI MENIH<br />
STROGE-<br />
GA REDA<br />
VLADAR-<br />
JEV NA-<br />
MESTNIK<br />
UČINEK<br />
RAST-<br />
LINSKA<br />
BODICA<br />
ČEBELJI<br />
IZDELEK<br />
9<br />
KNJIŽNA<br />
JUNA-<br />
KINJA<br />
KARENINA<br />
SHUTTERSTOCK<br />
DOMOVINA<br />
RUDNINA<br />
BAKROV<br />
KRŠEC<br />
IZROČITEV<br />
DARIL<br />
OTROKOM<br />
SONJA<br />
ROMAN<br />
RAZPRE-<br />
DELNICA<br />
SLOV.<br />
IMUNOLOG<br />
(ALOJZ)<br />
EGO<br />
MENJA-<br />
ČICA<br />
DRUŽINA<br />
PEDRO<br />
OPEKA<br />
NAJVIŠJI<br />
VOJAŠKI<br />
ČIN V<br />
MORNARICI<br />
NEKRO-<br />
POLA<br />
VERDI-<br />
JEVA<br />
OPERA<br />
SNOV<br />
KOŠČEK<br />
KRUHA,<br />
POSVEČEN<br />
MED MAŠO<br />
IZAKOV<br />
OČE<br />
LUKA<br />
DONČIĆ<br />
GRAD PRI<br />
BEGUNJAH<br />
NA GO-<br />
RENJSK.<br />
VELIKA<br />
PTICA<br />
UJEDA<br />
ORIENTAL-<br />
SKA JED<br />
IZ RIŽA<br />
IN MESA<br />
NASTAVEK<br />
LISTA<br />
IGRALKA<br />
(… RINA)<br />
SEZNAM<br />
OPRAVIL<br />
KAKE DE-<br />
JAVNOSTI<br />
DELAVEC<br />
V PEKARNI<br />
NOTRANJ.<br />
ŽIVLJENJE<br />
TEKMO-<br />
VALNOST<br />
5<br />
ZMAGA<br />
PRI ŠAHU<br />
IGRALKA<br />
ROBERTS<br />
8<br />
RADIJSKI<br />
VODITELJ<br />
SEŠEK<br />
IGRALNA<br />
KARTA PRI<br />
TAROKU<br />
14<br />
3<br />
NAVJE<br />
DEL<br />
SKOKA<br />
RJAV<br />
SIRUP<br />
PLAVALNI<br />
OBJEKT<br />
OKUS<br />
ČASA<br />
10<br />
BARIJ<br />
VELIKA<br />
VEŽA<br />
REKA<br />
V SRBIJI<br />
13<br />
RUSKI<br />
KNJIŽEV-<br />
NIK<br />
(IVAN A.)<br />
VRAŠČE-<br />
NJE<br />
OBRI<br />
4 KRAD-<br />
LJIVEC,<br />
ZMIKAVT<br />
NAJ-<br />
SLABŠA<br />
ŠOLSKA<br />
OCENA<br />
SKLADA-<br />
TELJ<br />
FOERS-<br />
TER<br />
DEL<br />
SISTEMA<br />
POSTOJN-<br />
SKE JAME<br />
ALEK-<br />
SANDER<br />
PISATELJI-<br />
CA (ILKA)<br />
TALNI<br />
NAČRT<br />
PREBIVAL.<br />
RAPALLA<br />
6<br />
SEDMA<br />
ČRKA<br />
GRŠKEGA<br />
ALFABETA<br />
LUKNJA,<br />
KJER<br />
SO GADJE<br />
IZDELO-<br />
VALEC<br />
LESENIH<br />
ŽLIC<br />
TROPSKA<br />
RASTLINA<br />
KOPNO<br />
V MORJU<br />
KEM. ELE-<br />
MENT (N)<br />
GREGA<br />
ŽEMLJA<br />
1<br />
11<br />
BIFE<br />
DELEC<br />
SNOVI<br />
TENISAČ<br />
(RAFAEL)<br />
12<br />
ŽIDI<br />
ODPOR-<br />
NOST<br />
PROTI<br />
OKUŽBI<br />
SLIKA<br />
STIŠKI<br />
DOHTAR<br />
(SIMON)<br />
GLAVNO GESLO<br />
SKLA-<br />
DATELJ<br />
KOGOJ<br />
7<br />
GRŠKA<br />
BOGINJA<br />
MODROSTI<br />
POGOSTI- SLOV.<br />
TEV OSMI BALETNI<br />
DAN PO PLESALEC<br />
POGREBU (PINO)<br />
1 2 3 4 5 6 7<br />
8 9 10 11 12 13 14<br />
2
SLIKOVITO<br />
64<br />
Humor<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Sveti Miklavž – Tizian<br />
GREGOR ČUŠIN<br />
Ljubi sveti Miklavž!<br />
Vem, da ti, birokratsko gledano,<br />
pišem kar nekaj dni prepozno.<br />
A vem tudi, da si resen svetnik in<br />
da imaš svojo korespondenco zgledno<br />
urejeno. Če boš torej pobrskal po svojem<br />
arhivu in izvlekel iz njega fascikel z<br />
mojim imenom, boš v njem našel nekaj<br />
deset pisem, vsekakor več kot štirideset<br />
– če se ne motim, jih mora biti natanko<br />
sedeminštirideset, toliko let sem<br />
namreč pismen – kajti pišem ti redno<br />
in pišem ti vedno tudi pravočasno.<br />
Zato ti bo hiter pogled na moja pisma<br />
takoj pokazal, da so vsa datirana<br />
vsaj teden dni pred tvojim godom, kar<br />
ti je omogočilo, da si vedno ustregel<br />
mojim željam in potrebam, razen tistih<br />
nekajkrat, ko si očitno presodil, da so<br />
moja pričakovanja presegla mojo pridnost,<br />
in da bo primerneje, »vzgojneje«<br />
in pravičneje, da ne dobim ničesar.<br />
Čeprav moram seveda takoj priznati,<br />
da me nikoli nisi pustil čisto praznih<br />
rok: vsaj sladkarije sem vedno dobil. Ko<br />
se danes pogledam v ogledalo, pa moram<br />
priznati še, da bi bilo veliko bolje,<br />
ko tudi sladkarij ne bi dobil. Še več: glede<br />
na moj izgled bi bil najbolje, ko sladkarij<br />
prav nikoli ne bi dobil.<br />
Pa se ne pritožujem. Oziroma ne pritožujem<br />
se zaradi tega. Pritožujem pa se.<br />
Tole pismo torej ni narobe datirano<br />
ali prepozno napisano in poslano, kajti<br />
ne gre za enega tistih pisem, ki ti jih<br />
običajno pišem, pač pa gre za pritožbo,<br />
za reklamacijo.<br />
Tista tri jabolka, s katerimi običajno<br />
žongliraš na vseh upodobitvah – na<br />
tejle, v katero sem se zagledal danes, pa<br />
se ti malomarno valjajo pod nogami –<br />
so dokaz, da ti prošnje ni vedno treba<br />
izrecno podati pismeno. Ta tri jabolka<br />
so dokaz, da si – vsaj svoj čas – sam<br />
opazil potrebo in stisko in če je bilo treba,<br />
priskočil na pomoč.<br />
Ne vem sicer, s čim se ukvarjaš v<br />
tistih preostalih dneh leta, ko se ti ni<br />
treba ubadati s pismi, nakupovanjem<br />
in vsem drugim povezanim z otroškimi<br />
in otročjimi željami, a bil bi že čas,<br />
da bi opazil tudi našo stisko in potrebo.<br />
Tizian, Sveti Nikolaj (1563).<br />
WIKIART
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022 POLITIČNA POEZIJA<br />
Humor<br />
65<br />
Vedno sem verjel in zaupal v tvojo<br />
dobroto, kadarkoli sva se kje mimobežno<br />
srečala, vedno si v svojem žaklju<br />
imel vsaj par bonbonov, čokoladic in<br />
piškotov za vse tiste, ki ti niso pisali ali<br />
pa so samo prišli firbca past. Tvoj god<br />
res nikoli ni padel ravno v čas volitev<br />
in do sedaj smo v močnem binkoštnem<br />
odmevu še nekako vozili. Priznam še,<br />
da ti tudi sam nisem nikoli izrecno pisal,<br />
da nam pošlješ dobrih voditeljev.<br />
A to, kar ti je padlo iz žaklja na zadnjih<br />
volitvah, to je pa … Saj sploh nimam<br />
besed. Kaj smo hudega zagrešili,<br />
da smo tako kaznovani?<br />
Onim trem nesrečnim siromašnim<br />
puncam si menda skozi dimnik vrgel<br />
zlata jabolka in jim na tak način priskrbel<br />
dobrih mož. Priskrbi dobrih mož<br />
še nam. Lahko so tudi žene, samo da<br />
bodo dobre. In pametne. In modre.<br />
Saj ne more biti tako težko? Tole, kar<br />
gledam zdaj, res ni postavilo letvice<br />
prav visoko. Tole res ni vredno treh<br />
piškavih lesnik in zato že vnaprej pristanem<br />
tudi zgolj na bronasta jabolka,<br />
ker zlatih verjetno res nismo vredni,<br />
ko volimo takó in táko, da … da ne morem<br />
reči niti »krščen Matiček«, ko je<br />
čisto nekrščansko!<br />
Torej tako: zresni se, kot se spodobi,<br />
nadeni si škofovsko mitro, ki ti jo angelc<br />
ponuja in pokomandiraj Svetemu<br />
Duhu, ki ti je po škofovskem posvečenju<br />
menda podrejen in ga usmeri v<br />
naše kraje, saj smo zablodili kot nekoč<br />
Izraelci, ki so častili zlato tele in v pomanjkanju<br />
Duha začeli po božje častiti<br />
prvega goloba, ki je priletel mimo.<br />
In ti obljubim, da bom zelo, zelooo<br />
priden in da se odpovem tudi sladkemu,<br />
samo da se znebimo te kislice, ki jo<br />
zdaj okušamo.<br />
Bom rekel hvala, ko bo kaj. Če bo. <br />
Fotomontaža CITRUS<br />
ROBERTU DRACULESCU<br />
SECURITATE NA DELU<br />
Je na delu spet Securitate,<br />
slavna služba top-obveščevalna,<br />
ki bila v Romuniji je glavna,<br />
znova zdaj v ospredju jo imate.<br />
Je ukradla ta identiteto<br />
nepoznanemu povsem osebku,<br />
so odkrili jo potem v iztrebku<br />
sive ptice čisto strogo vzeto.<br />
Po romunsko ptico so vprašali,<br />
ali kakšne stike je imela<br />
s to identiteto, jo prevzela<br />
od podobne kakšne je živali?<br />
Je zaprhutala ptica jezno,<br />
ko krožila je nad bančno hišo,<br />
je iskala luknjo, kakšno nišo,<br />
delovala pa vse prej kot trezno.<br />
Da Securirate znova krade<br />
kakor sraka, ptica se je drla,<br />
krila po golobje je razprla,<br />
vpila, češ ima da sraka mlade.<br />
Sama ni ničesar ptica kriva,<br />
so identiteto ji oteli,<br />
delali z njo vse, kar so hoteli,<br />
sama ptička prav nič ne<br />
prikriva.<br />
Našli so jo zakopano v pesku<br />
to ukradeno identiteto,<br />
na kateri je ime posneto,<br />
piše se ta sraka Golobescu.<br />
Več politične poezije je na strani www.verzifikator.si<br />
SINNY BOY @SINNYBOY2<br />
Popoln moški: vstaja ob 5h,<br />
redno telovadi, vedno postilja<br />
posteljo, čisti svojo sobo, trdo<br />
dela, pomaga v kuhinji, vsak<br />
dan bere, spat gre ob 22h.<br />
Kje pa najdemo takšnega?<br />
V zaporu.
TAZADNJA<br />
66<br />
Humor<br />
<strong>75</strong> | 8. DECEMBER 2022<br />
Pulitzerjeva nagrada<br />
za najbolj jezen komentar<br />
Pulitzerjeva nagrada, najznamenitejša novinarska nagrada, ki jo podeljuje<br />
Univerza Columbia v New Yorku, dobiva novo kategorijo. Sedanjim 21 kategorijam<br />
se pridružuje nova z imenom »Caps Lock«. Prejel jo bo najprodornejši<br />
in najbolj jezen politični komentar na spletu.<br />
let je veljalo, da<br />
so vrhunski pisci z leti<br />
izobrazbe in izkušenj<br />
»Mnogo<br />
edini primerni za prejem<br />
Pulitzerejeve nagrade. Šele sedaj pa<br />
smo odkrili, da se umetniki skrivajo tudi<br />
za domačimi zasloni, kjer potrebujejo<br />
samo močan signal, močna prepričanja<br />
ter močno kronično nervozo,« je za<br />
naš mikrofon povedal Razz Jarjen, vodja<br />
Katedre za kolerično pisanje na Univerzi<br />
Columbia, ki je bil pobudnik uvedbe<br />
nove kategorije. Nagrada, poimenovana<br />
po tipki za stalno uporabo velikih črk,<br />
bo s prvo podelitvijo devetega maja naslednjega<br />
leta postala nagrada z največjo<br />
konkurenco nasploh.<br />
Kakšen je bazen možnih prejemnikov<br />
podobnih novinarskih nagrad pri<br />
nas, smo povprašali specialista za to<br />
področje N. Apornika: »O, možnih<br />
prejemnikov je veliko. Ljudje se ne zavedajo,<br />
kakšna vrhunska umetnost se<br />
skriva pod političnimi vsebinami na<br />
slovenskih spletnih straneh in socialnih<br />
omrežjih. Slovenska zgodba je prav<br />
posebna, saj so komentatorji političnega<br />
dogajanja iz slovenščine potegnili<br />
najboljše, tako da beležimo celo nove<br />
slovnične strukture. Meni je najljubši<br />
nov sklon, bemtilnik. Gre za zelo zanimivo<br />
slovnično strukturo, pri kateri ne<br />
pride samo do spremembe končnice,<br />
ampak celo osnove. Recimo: ›Jože je bil<br />
proti Zakonu o vladi.‹ Če to zapišemo<br />
na internetu, moremo stavek zapisati z<br />
bemtilnikom: ›Presneti Janšist.‹ Lahko<br />
pa imamo recimo stavek: ›Jože podpira<br />
Zakon o vladi.‹ V tem primeru zapišemo<br />
›Presneti komunist.‹ Pri tem prihaja<br />
tudi do krajšanja stavkov. Česa takega<br />
slovenščina do sedaj ni poznala, zato<br />
mislim, da smo prišli na neko novo raven.<br />
To pa je samo majhen delček čudovite<br />
jezilne slovnice.« Naš sogovornik<br />
si sicer želi ustanovitve Katedre za<br />
kolerično pisanje tudi na kateri od slovenskih<br />
fakultet.<br />
Nagrada pa je samo prvi korak pri<br />
prepoznavanju dela in energije umetnikov,<br />
vložene v prepričevanje ljudi,<br />
da so v življenju zgrešili pot. »Upamo<br />
na prepoznavnost tudi v širšem smislu,<br />
ne samo v novinarstvu. To je seveda velik<br />
korak, vendar še vedno čakamo, da<br />
bodo univerze začele podeljevati doktorate<br />
za vse znanje, ki ga prikažemo<br />
na spletu. Neverjetno je, koliko ljudi še<br />
čaka na svoj spletni medicinski doktorat<br />
SHUTTERSTOCK<br />
SVIT PODGORNIK<br />
za znanje, prikazano v komentarjih proti<br />
cepljenju, koliko zgodovinarjev in političnih<br />
analitikov je še neprepoznanih<br />
in brez uradne izobrazbe. Ko se bodo<br />
začeli podeljevati tovrstni doktorati,<br />
bomo blizu cilja,« meni T. Ipka, predsednik<br />
slovenskih spletnih jezilcev.<br />
Pri Tazadnji s povedanim soglašamo,<br />
saj še vedno čakamo na prepoznanje<br />
težkega novinarskega dela ljudi,<br />
ki si izmišljujejo dogodke. Upamo, da<br />
se bo dobitnik nagrade našel tudi v<br />
naših komentarjih, sicer pa vam želimo<br />
čim manj živčen december ter še<br />
mnogo humorja.<br />
<br />
Kakšen je bazen možnih prejemnikov podobnih novinarskih nagrad pri nas, smo povprašali specialista<br />
za to področje N. Apornika: »O, možnih prejemnikov je veliko. Ljudje se ne zavedajo, kakšna vrhunska<br />
umetnost se skriva pod političnimi vsebinami na slovenskih spletnih straneh in socialnih omrežjih.«
Podprite neodvisno<br />
novinarstvo.<br />
Pridružite se naročnikom<br />
tiskanega tednika <strong>Domovina</strong>.<br />
Sklenite letno naročnino<br />
in prihranite: namesto<br />
187,20 € samo 159 €<br />
-15 %<br />
Ne splača se vam odlašati,<br />
saj si z naročilom DANES,<br />
zagotovite fiksno ceno<br />
za eno leto!<br />
<strong>Domovina</strong><br />
DA, računajte name, naročam tednik <strong>Domovina</strong>.<br />
(ustrezno označite)<br />
12-mesečna naročnina (52 številk; namesto 187,20 € samo 159 €)<br />
želim plačilo na 4 obroke po 39,<strong>75</strong> €<br />
<strong>Domovina</strong> je<br />
ta hip najboljši<br />
slovenski<br />
družbenopolitični<br />
tednik.<br />
dr. Žiga Turk, profesor in publicist<br />
6-mesečna naročnina (26 številk; namesto 93,60 € samo 86,50 €)<br />
Ime in priimek * :<br />
Ime podjetja (poslovni naročnik):<br />
Ulica in hišna št. * :<br />
Poštna št. in kraj * :<br />
Telefon * :<br />
E-mail * :<br />
Podpis * :<br />
S podpisom potrjujem, da se strinjam s splošnimi pogoji naročanja.<br />
Kako postanete naročnik?<br />
Izberite način, ki vam je najlažji.<br />
POKLIČITE<br />
059 020 001<br />
(vsak dan od 9.00 do 15.00)<br />
Poštnino za tednik plača <strong>Domovina</strong>.<br />
Podatki za plačilo naročnine: Cesta v Log 11, 1351 Brezovica pri Ljubljani<br />
Številka TRR: SI56 0284 3026 4323 628<br />
Namen: Naročnina na tednik <strong>Domovina</strong><br />
Sklic: 00 2023-2145 • Koda: SUBS • Koda banke: BACXSI22<br />
SKENIRAJTE<br />
QR KODO<br />
in izpolnite<br />
elektronsko<br />
naročilnico<br />
PIŠITE<br />
narocnine@domovina.je<br />
POŠLJITE<br />
<strong>Domovina</strong> d.o.o.<br />
Cesta v Log 11, 1351<br />
Brezovica pri Ljubljani<br />
OBIŠČITE<br />
www.domovina.je<br />
Všeč mi je to,<br />
da ni tem, ki bi<br />
se jih uredništvo<br />
Domovine<br />
izogibalo.<br />
Rado Pezdir, ekonomist in publicist<br />
S podpisom potrjujem, da sem seznanjen z navedenimi splošnimi pogoji naročanja, ki so objavljeni na spletnem naslovu https://www.domovina.je/splosni-pogoji-narocanja/.