Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
32<br />
MARTÍN PALLÍN<br />
vilaweb.cat<br />
Divendres, 1 <strong>de</strong> juliol <strong>de</strong> 2022<br />
ANDREU BARNILS<br />
José Antonio Martín Pallín (1936),<br />
magistrat emèrit <strong>de</strong>l Tribunal Suprem<br />
espanyol, jubilat <strong>de</strong>l 2006<br />
ençà i opinant <strong>ha</strong>bitual, acaba <strong>de</strong><br />
publicar <strong>el</strong> llibre La guerra <strong>de</strong> los<br />
jueces. El proceso judicial como arma política<br />
(Catarata), on explica teòricament,<br />
i <strong>de</strong>mostra amb casos, que <strong>el</strong>s jutges a<br />
l’estat espanyol actuen políticament<br />
per <strong>el</strong>iminar rivals polítics. I no per raons<br />
<strong>de</strong> corrupció, sinó per i<strong>de</strong>ologia.<br />
Martín Pallín va atendre dijous VilaWeb<br />
per vi<strong>de</strong>oconferència per parlar <strong>de</strong>l seu<br />
darrer llibre, en què apareixen força<br />
casos catalans.<br />
<strong>ha</strong> retirat <strong>el</strong>s càrrecs. I, així i tot, <strong>el</strong> jutge<br />
obre <strong>el</strong> cas. I així podríem continuar fins<br />
a l’infinit.<br />
—Frase <strong>de</strong>l llibre: “Crec que hi <strong>ha</strong> base<br />
més que raonable per a dir que la nostra<br />
<strong>de</strong>mocràcia és una b<strong>el</strong>la façana, però si<br />
entrem a l’interior troba clamorosos i<br />
dolorosos buits.”<br />
—Hi <strong>ha</strong> alguns mitjans, com The Economist,<br />
que tenen un rànquing sobre la<br />
qualitat <strong>de</strong>mocràtica <strong>de</strong>ls països. Qualitat<br />
que no és només fer <strong>el</strong>eccions. Per exemple,<br />
i dit en positiu, la manera com funciona<br />
l’administració <strong>el</strong>ectoral a Espanya<br />
–i no em refereixo tan sols a la Junta– és<br />
exemplar. Funciona molt bé. Però <strong>de</strong>sprés<br />
hi <strong>ha</strong> aspectes que funcionen <strong>de</strong><br />
manera anormal i perillosa. Per exemple,<br />
la invasió judicial <strong>de</strong>ls parlaments. No<br />
s’entén en cap país <strong>de</strong>mocràtic <strong>de</strong>l món<br />
que un presi<strong>de</strong>nt o presi<strong>de</strong>nta d’un parlament<br />
pugui ser con<strong>de</strong>mnat per <strong>de</strong>sobediència.<br />
És una aberració constitucional,<br />
<strong>de</strong>mocràtica i jurídica. En <strong>el</strong> cas Atutxa,<br />
per exemple, uns senyors que tenen <strong>el</strong><br />
mèrit d’<strong>ha</strong>ver aprovat unes oposicions,<br />
no <strong>ha</strong>n estat capaços <strong>de</strong> comprendre<br />
que en una <strong>de</strong>mocràcia <strong>el</strong> po<strong>de</strong>r judicial<br />
no pot immiscir-se en <strong>el</strong> funcionament<br />
d’un parlament. La nostra <strong>de</strong>mocràcia<br />
té un cap d’estat, presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> govern,<br />
parlament, <strong>el</strong>eccions, ajuntaments. I això<br />
és una façana. Façana que s’<strong>ha</strong> d’omplir<br />
<strong>de</strong> contingut.<br />
—El factor <strong>Catalunya</strong>, com <strong>el</strong> valoreu<br />
en la reacció <strong>de</strong>ls jutges? Quin paper hi<br />
<strong>ha</strong> tingut?<br />
—Quantes con<strong>de</strong>mnes amb contingut<br />
polític (no <strong>de</strong> corrupció) <strong>ha</strong>n afectat<br />
partits <strong>de</strong> dretes, i quantes <strong>ha</strong>n afectat<br />
in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntistes bascs i catalans, gent<br />
<strong>de</strong> Po<strong>de</strong>m, i <strong>de</strong>l PSOE? La diferència és<br />
abismal. Això és una realitat.<br />
—Al llibre dieu que no voleu valorar la<br />
sentència al govern català (ja ho heu fet<br />
en alguns altres), però sí l’enfocament.<br />
I que la i<strong>de</strong>a <strong>de</strong> posar una quer<strong>el</strong>la al<br />
govern –en compte d’aplicar <strong>el</strong> 155 i<br />
prou– o la i<strong>de</strong>a <strong>de</strong> consi<strong>de</strong>rar <strong>el</strong> <strong>referèndum</strong><br />
com un <strong>de</strong>licte –en compte<br />
d’inconstitucional i prou–, dieu que és<br />
<strong>de</strong> règim dictatorial.<br />
—A l’altra banda <strong>de</strong>ls Pirineus ens ho<br />
<strong>ha</strong>n dit reiteradament <strong>el</strong>s jutges b<strong>el</strong>gues,<br />
alemanys, suïssos, italians o francesos.<br />
—Per a qui no ho sàpiga, que és la warfare,<br />
la guerra <strong>de</strong>ls jutges?<br />
—L’antic activisme judicial. Quan alguns<br />
jutges fan servir <strong>el</strong> dret penal com una<br />
arma <strong>de</strong> guerra política per a <strong>el</strong>iminar un<br />
càrrec públic. És una cosa que no passa<br />
solament a Espanya. Tenim <strong>el</strong>s casos<br />
<strong>de</strong> Lula al Brasil, Morales a Bolívia, que<br />
són autèntics cops d’estat. Fan guerra<br />
d’alta intensitat mitjançant <strong>el</strong>s tribunals.<br />
Ara van darrere Pedro Castillo al Perú, i<br />
veurem quant tar<strong>de</strong>n a anar contra Boric<br />
a Xile o Petro a Colòmbia. És la guerra:<br />
<strong>de</strong>sgastar <strong>el</strong> rival sense base jurídica. N’és<br />
un exemple sagnant això que li passa<br />
a Pablo Iglesias, amb <strong>el</strong> cas <strong>de</strong> la seva<br />
assistenta, Dilma Bouss<strong>el</strong><strong>ha</strong>m. El jutge<br />
sap que és un <strong>de</strong>licte que tan sols es pot<br />
perseguir a instància <strong>de</strong> l’ofesa. L’ofesa<br />
Martín Pallín, en una imatge d’arxiu