Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
23<br />
vilaweb.cat<br />
Divendres, 6 de maig de 2022<br />
FRANCESC XAVIER VILA<br />
Hem d’aconseguir de<br />
reconstruir un consens<br />
més sòlid a favor d’una<br />
escola que funcioni<br />
bàsicament en català<br />
centres. Crec que amb aquest canvi, lligant-ho<br />
amb <strong>el</strong> projecte i amb uns resultats<br />
objectius, ens dotem d’una eina<br />
que ens farà tenir més incidència, perquè<br />
permet de connectar amb una cosa que<br />
la major part de la població entén: que<br />
l’escola ha de dotar <strong>el</strong>s alumnes de coneixements<br />
en totes dues llengües. En<br />
canvi, una part important de la població<br />
no acaba d’estar d’acord a dir: “El català<br />
és l’única llengua perquè és la pròpia.”<br />
Recordem sempre la premissa major que<br />
nosaltres no controlem <strong>el</strong>s tribunals.<br />
Això és així.<br />
—Una part important de la població? O<br />
una part d<strong>el</strong> discurs d<strong>el</strong>s partits polítics?<br />
—A vegades volem dibuixar la situació<br />
de Catalunya com si tots <strong>el</strong>s enemics o<br />
adversaris d<strong>el</strong> procés de normalització de<br />
l’escola catalana fossin simples tit<strong>el</strong>les<br />
d’un partit polític.<br />
—No volia dir això.<br />
—De vegades hi ha discursos que eviten<br />
veure que a Catalunya hi ha posicions<br />
discrepants sobre <strong>el</strong>s centres educatius.<br />
Hem d’aconseguir de reconstruir un<br />
consens més sòlid a favor d’una escola<br />
que funcioni bàsicament en català. Ho<br />
podem fer si busquem uns arguments,<br />
i crec que <strong>el</strong> d’aconseguir uns resultats<br />
objectius és compartit per la immensa<br />
majoria de la població de Catalunya. Fins<br />
i tot p<strong>el</strong>s partits que han intentat d’atacar<br />
més l’escola catalana.<br />
—Què voleu dir?<br />
—Que primer ho van intentar dient “separem<br />
<strong>el</strong>s nens”. I no se’n van sortir.<br />
Després, van provar de dir “ho fem en<br />
cast<strong>el</strong>là”, i no se’n van sortir. Però aleshores<br />
van dir: “Ostres, hi ha una via per<br />
a atacar l’escola catalana, direm que és<br />
millor una escola que doti de competència<br />
en tres llengües”, i ves per on,<br />
això ho han entès bé. Han entès que<br />
una part molt important de la societat<br />
catalana vol que l’escola faci una funció<br />
que, per una altra banda, ha de fer, que<br />
és promocionar <strong>el</strong> coneixement. Si som<br />
capaços d’utilitzar aquest argument en<br />
favor d’un mod<strong>el</strong> educatiu que tingui <strong>el</strong><br />
català com a centre de gravetat i <strong>el</strong> fem<br />
servir, no en <strong>el</strong> debat polític, sinó en <strong>el</strong><br />
debat social, l’escola catalana guanyarà<br />
molt més suport.<br />
—Però durant aquests anys ha estat<br />
evident que, quan la immersió en català<br />
funciona en un centre, tot funciona més<br />
bé per als alumnes.<br />
—Vols dir que quan l’escola funciona<br />
bàsicament en català <strong>el</strong> procés d’integració<br />
social i de cohesió funciona més bé?<br />
Evidentment, no me n’has de convèncer.<br />
Aquests darrers vint anys han arrossegat<br />
<strong>el</strong> debat de l’escola com si fos una qüestió<br />
de drets individuals i de drets nacionals.<br />
Voldria recordar que a Suïssa, on no hi<br />
ha cap voluntat d’independitzar-se <strong>el</strong>s<br />
uns d<strong>el</strong>s altres, a cada cantó tenen un<br />
règim lingüístic absolutament diferent.<br />
En tot cas, l’estat espanyol és com és i<br />
justament per atacar la llengua i <strong>el</strong> procés<br />
de normalització van saber moure <strong>el</strong><br />
marc d’interpretació per dir: “És que hi<br />
ha dret de ser escolaritzat en cast<strong>el</strong>là o<br />
hi ha dret de ser escolaritzat parcialment<br />
en cast<strong>el</strong>là.” Aquest és <strong>el</strong> canvi ideològic<br />
que s’ha fet. Recordo quan va progressar<br />
la normalització a les escoles. Quan vam<br />
ser capaços de demostrar que era millor<br />
per als nanos, per a la societat, quan no<br />
era una qüestió tant de drets individuals o<br />
nacionals com de donar eines a cadascun<br />
d<strong>el</strong>s nanos que hi havia als centres. Els<br />
pares cast<strong>el</strong>lanoparlants que demanaven<br />
de portar <strong>el</strong>s seus fills a escoles en<br />
règim d’immersió volien que tinguessin<br />
una eina pràctica i simbòlica dins <strong>el</strong><br />
seu país. Però com que ens hem deixat<br />
arrossegar cap a un discurs o potser no<br />
hem sabut resistir bé o no hem tingut<br />
les eines adequades per a resoldre-ho...<br />
Sigui com sigui, és un fet que ens hem<br />
mogut cap a aquest altre discurs. De fet,<br />
<strong>el</strong>s tribunals ja ho havien preparat <strong>el</strong><br />
1994, ja havien dit: “Si és oficial, teniu<br />
l’obligació d’ensenyar en aquesta llengua.”<br />
Bé, insisteixo: hem de ser capaços<br />
de tornar a portar <strong>el</strong> debat sobre l’escola<br />
cap als avantatges que proporciona <strong>el</strong> fet<br />
que <strong>el</strong> català sigui la llengua central. Però