Vojenské lesy 1/2019
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p.
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong><br />
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p. Ročník XIII / január – február – marec <strong>2019</strong>
VOJENSKÉ<br />
LESY<br />
Časopis zamestnancov<br />
Vojenských lesov<br />
a majetkov SR, š.p.<br />
1/<strong>2019</strong><br />
Ročník 13<br />
január – február – marec <strong>2019</strong><br />
SLOVO NA ÚVOD<br />
ISSN 1338-3221<br />
VYDAVATEĽ:<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR, š.p.<br />
Lesnícka 23<br />
962 63 PLIEŠOVCE<br />
tel: 045/5306 101<br />
fax: 045/5306 102<br />
e-mail: sekretariat@vlm.sk<br />
web: www.vlm.sk<br />
REDAKCIA:<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR, š.p.<br />
Lesnícka 23<br />
962 63 PLIEŠOVCE<br />
tel: 045/5306 121<br />
mobil: 0902 913 223<br />
fax: 045/5306 122<br />
REDAKČNÁ RADA:<br />
Predseda: Ing. Gabriela Poljaková (šéfredaktor)<br />
Podpredseda: Ing. Filip Kuffa (zástupca šéfredaktora)<br />
Členovia:<br />
Ing. Juraj Laco (redaktor)<br />
Ing. Ľudovít Zvalený(redaktor)<br />
Ing. Marián Hojdan(redaktor)<br />
Ing. Ivan Schlosser – (redaktor -<br />
odborný garant pre strelectvo)<br />
Ing. Jaroslav Jurský – (redaktor -<br />
odborný garant pre kynológiu)<br />
REGISTRÁCIA:<br />
MK SR B13 r. č. 3710/2007 zo dňa 30. januára 2007<br />
ISSN 1338-3221<br />
LAYOUT A SADZBA: Peter Jánsky<br />
TLAČ: Ars spektrum, s. r. o.<br />
NEPREDAJNÉ!<br />
Neprešlo jazykovou úpravou.<br />
Vážené kolegyne, vážení kolegovia, priatelia.<br />
Dovoľte, aby som sa Vám prihovoril v novom roku <strong>2019</strong>, poprial Vám všetko dobré, veľa<br />
zdravia Vám aj Vašim rodinným príslušníkom a známym.<br />
V tohtoročnom príhovore nebudem analyzovať situáciu v podniku. V krátkosti Vás poinformujem<br />
o základných skutočnostiach a udalostiach roku 2018.<br />
Hospodársky rast Slovenska je zrejmý a viditeľný, našej organizácie sa však nedotýka možno<br />
tak, ako podnikateľských subjektov v iných odvetviach, a to hlavne z dôvodu rozsiahleho vplyvu<br />
biotických a abiotických škodlivých činiteľov na ihličnaté porasty v našej správe, kde dochádza<br />
k rozsiahlemu poškodeniu celých lesných komplexov, následne k navýšeniu nákladov<br />
pri spracovaní takto poškodených lesných porastov a znížení tržieb z dôvodu prebytku takejto<br />
drevnej hmoty na trhu a znížení jej kvality vplyvom poškodenia suchom a podkôrnym hmyzom.<br />
Uvedenú skutočnosť sa nám darí sčasti kompenzovať zvýšeným dopytom odberateľov po<br />
listnatej drevnej hmote.Jedná sa o celoeurópsky problém ihličnatých porastov, ktoré v oblastiach<br />
s najväčším prejavom klimatických zmien odumierajú vplyvom sucha a podkôrneho hmyzu.<br />
Je to dlhodobá úloha, pre nás lesníkov, nájsť možnosti, spôsoby a cestu ako situáciu riešiť.<br />
Minulý rok sa niesol v prerokovávaní a pripomienkovaní troch, pre našu činnosť veľmi dôležitých,<br />
zákonov, a to zákona o lesoch, zákona o poľovníctve a zákona o ochrane prírody. Boli to<br />
náročné rokovania, chcel by som poďakovať všetkým kolegom, zúčastneným na prerokovávaní,<br />
príprave materiálov, poradách a samotných pripomienkovacích rokovaniach. Myslím, že v spolupráci<br />
s kolegami z ministerstva obrany sme odviedli kus dobrej roboty.<br />
Rok 2018, ako každý predchádzajúci, ubehol veľmi rýchlo a je len odrazom doby, v ktorej žijeme.<br />
Všetky procesy, činnosti a deje okolo nás sa neviditeľne zrýchľujú.<br />
Štátny podnik <strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky sa v roku 2018 v pevnom zdraví „dožil“ 90 rokov<br />
od svojho vzniku ako spoločného československého podniku a 25 rokov od vzniku samostatnej<br />
Slovenskej republiky. Doba existencie vojenských lesov spája mnohé životné osudy, príbehy<br />
a vzťahy kolegov, ktorí už nie sú medzi nami a ktoré už vnímame len cez fotografie alebo výklad<br />
starších kolegov na zaslúženom odpočinku. Poďakujme sa tichou spomienkou spoločne našim<br />
predchodcom za užitočnú prácu, ktorú odviedli v prospech našej organizácie.<br />
Zodpovednosť, pracovitosť, obetavosť a spolupatričnosť, sú slová, ktoré dlhodobo charakterizujú<br />
a vystihujú postavenie vojenských lesov v spoločnosti a pre drvivú väčšinu zamestnancov<br />
vytvárajú prirodzený záväzok historicky si plniť povinnosti nad rámec bežných pracovných povinnosti.<br />
Verní duchu tradícií, s využitím výdobytkov modernej doby, je našou povinnosťou a poslaním<br />
zabezpečiť dôstojné životné podmienky pre budúce generácie s vedomím, že naša snaha<br />
nemusí byť spoločnosťou pochopená a ocenená.<br />
Nie slovami, ale skutkami dosiahneme zmenu.<br />
Počas 90 rokov existencie podniku sa diali vážne, až katastrofické udalosti, ale sme tu, snažme<br />
sa, aby to isté mohli povedať aj naši nasledovníci a s vďakou na nás myslieť tak, ako my v duchu<br />
ďakujeme našim predchodcom za dedičstvo, ktoré nám zanechali.<br />
Chcel by som Vás požiadať, kolegyne a kolegovia, aby ste to mali vždy na mysli.<br />
S pozdravom Lesu zdar •<br />
Ing. Ján Jurica, generálny riaditeľ<br />
foto na prvej strane - zdroj archív VLM<br />
2 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
OBSAH<br />
LESNÍCTVO<br />
KYNOLÓGIA<br />
SPOLOČENSKÁ<br />
RUBRIKA<br />
Predstavujeme vám<br />
Lesná správa Jovsa .........................4<br />
Konferencia Aktuálne problémy<br />
v ochrane lesa <strong>2019</strong> ........................7<br />
Najvyššie body geomorfologických celkov na<br />
územiach VLM SR .........................8<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR pokračujú<br />
v súčinnosti s Vojenskou políciou ..........11<br />
POĽOVNÍCTVO<br />
A RYBÁRSTVO<br />
Slovo veterinára:<br />
Vakcinačné odporúčania v chove psov ......14<br />
Memoriál<br />
Fridricha Konráda ........................15<br />
STRELECTVO<br />
BAR MK3 Eclipse<br />
spoľahlivá a presná guľovnica ..............16<br />
Zeiss Victory V8<br />
univerzálny puškohľad ....................18<br />
Jubilant z Jovsy ...........................22<br />
Jubilantka Jarka ..........................22<br />
Náš jubilant Ing. Miroslav Halaj ............23<br />
Ing. Ivan Schlosser má 55 ..................23<br />
Rozhovor s… .............................24<br />
Výročie leteckej tragédie. . . . . . . . . . . . . . . . . . .25<br />
55. ročník Venerovského memoriálu<br />
Majstrovstvá lesníkov SR v lyžovaní<br />
s medzinárodnou účasťou .................26<br />
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
AKTUALITY ....................19<br />
Chovateľská prehliadka trofejí poľovnej zveri za<br />
poľovnícku sezónu vo Vojenských lesoch<br />
2018/<strong>2019</strong> ................................12<br />
Chovateľské prehliadky<br />
trofejí zveri ulovenej v poľovnej sezóne<br />
2018/<strong>2019</strong> ................................13<br />
HISTÓRIA<br />
Miesto, kde žije najväčší európsky cicavec ...28<br />
Hry .....................................29<br />
Poznáte „šmerdžušku“ ?<br />
Aksamietnica škodcom nevonia ...........31<br />
Spomienky na taxáciu<br />
pokračovanie .............................20<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
3
LESNÍCTVO<br />
Zľava: Ing. Miloš Labanc, Ing. Stanislav Luterán, Ladislav Macejko, Vincent Megela, Ing. Marek Hojdan, Martin Béreš, Eduard Tkáč, Ing. Ladislav Ondrik, Ing. Dušan Staško<br />
PREDSTAVUJEME VÁM<br />
LESNÁ SPRÁVA<br />
JOVSA<br />
Lesná správa má názov podľa obce Jovsa, ktorá leží na juhovýchodnom okraji hranice<br />
lesnej správy, pod južnými svahmi Vihorlatu a v blízkosti vodnej nádrže Zemplínska šírava.<br />
Od okresného mesta Michalovce je vzdialená 17 kilometrov.<br />
Obec pravdepodobne založil šoltýs okolo roku 1400. Šoltýsi pochádzali z mešťanov alebo<br />
drobnej šľachty a dostávali poverenie od regionálnych zemepánov zakladať nové usadlosti<br />
na neobývanej pôde. V novozaložených dedinách mali potom právo dedičnej funkcie<br />
richtára a iné majetkové výhody. Názov Jovsa je zrejme slovanského pôvodu a pochádza<br />
od slova jelša. V úradných listinách sa však používala maďarizovaná podoba Józa.<br />
Ing. Marek Hojdan, vedúci LS<br />
Jovsa, OZ Kamenica nad Cirochou,<br />
(text, foto), hojdan.marek@vlm.sk<br />
Z blízkej minulosti obce stojí za zmienku<br />
existencia kúpeľov, ktoré dal v 19. storočí postaviť<br />
gróf Sztáray, majiteľ. Najväčšia kúpeľná<br />
budova mala 11 izieb s personálom. Počas<br />
2. svetovej vojny boli kúpele vypálené. Zhruba<br />
pred sto rokmi sa začali zapisovať do histórie<br />
kraja pod Vihorlatom lesné úzkokoľajné<br />
železnice. Jedna z takýchto úzkokoľajných<br />
železníc viedla z Jovsy cez Jovsianske kúpele,<br />
popod Vihorlat až na Morské oko. V roku<br />
2018 si Jovsa pripomenula 600 rokov od<br />
prvej písomnej zmienky o obci.<br />
HISTÓRIA<br />
Základ terajšej lesnej správy tvoria <strong>lesy</strong>,<br />
ktoré boli vykúpené v roku 1935 Trhovou<br />
zmluvou uzatvorenou medzi československým<br />
štátom zastúpeným Vojenskými lesnými<br />
podnikmi v Prahe a vtedajším majiteľom<br />
Michalovského veľkostatku grófom Alexandrom<br />
Sztárayom. Vykúpené boli lesné a iné<br />
pozemky v celkovej výmere 8558 katastrálnych<br />
jutár, čo je približne 4925 ha. Za prebratý<br />
majetok vyplatil štát sumu 6 miliónov<br />
430 tisíc československých korún. Tieto <strong>lesy</strong><br />
tvorili južnú časť novovzniknutej Samostatnej<br />
vojenskej lesnej správy v Kamenici nad<br />
Cirochou, ako predchodkyne terajšieho odštepného<br />
závodu. Neskôr sa územie rozšírilo<br />
výkupom o malé výmery od Jovsianskych<br />
urbariátov a občanov.<br />
PRÍRODNÉ<br />
PODMIENKY<br />
Geomorfologicky sa územie lesnej správy<br />
nachádza v juhozápadnej časti Vihorlatu, ktorú<br />
tvorí mohutný hrebeňový oblúk tiahnuci<br />
sa od západu cez Hiriač (455 m), Kyjov (823<br />
m), Malý Peňažník (739 m) na Vihorlat (1074<br />
m) a na sever od Zemplínskej šíravy a jazera<br />
Vinné. Podložie tvoria vyvreté horniny andezit<br />
a jeho pyroklastiká (tufy a tufity), na<br />
ktorých sa vytvorili minerálne stredne bohaté<br />
až bohaté eutrofné hnedé pôdy, väčšinou hlinité<br />
až piesčitohlinité.<br />
Hydrologicky patrí celé územie LS do povodia<br />
rieky Bodrogu. Rozpätie nadmorských<br />
výšok územia je od 125 m n. m. na južných<br />
svahoch po 1074 m n. m. vysoký Vihorlat.<br />
Klíma ja mierne teplá až teplá s priemernou<br />
ročnou teplotou 9,1°C. Priemerný ročný úhrn<br />
zrážok dosahuje 800 mm. Priemerná dĺžka<br />
vegetačnej doby je na väčšine územia 170 dní.<br />
4 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
LESNÍCTVO<br />
Percentuálne zastúpenie drevín je nasledovné:<br />
BK 60 %, DB 16 %, HB 16 %, OST.<br />
LIST. 6,5 %, IHL 1,5 %. Územie LS sa nachádza<br />
prevažne v 2., 3. a 4. lesnom vegetačnom<br />
stupni a najrozšírenejší je HSLT Fagetum pauper<br />
– 26,84%, Querceto-Fagetum – 32,42%,<br />
Fageto-Quercetum – 12,72%, a Fagetum typicum<br />
– 7,67%. Zo škodlivých činiteľov prevláda<br />
vietor, sneh, sucho a drevokazné huby.<br />
Podľa kategórií lesov patrí 94 % lesných pozemkov<br />
do kategórie lesov osobitného určenia<br />
(ktoré sú nevyhnutné pre potreby obrany štátu)<br />
a do kategórie lesov ochranných 6 % z celkovej<br />
výmery lesných pozemkov.<br />
LESNÍCKA<br />
ČINNOSŤ<br />
Lesná správa hospodári na výmere lesných<br />
pozemkov 5976 ha. Prevažná časť územia sa<br />
nachádza vo vojenskom obvode Valaškovce.<br />
Organizačne je rozdelená na päť lesníckych<br />
obvodov nasledovne:<br />
LESNÍCKE OBVODY<br />
OBVOD LESNÍK VÝMERA<br />
1 Vinné Ing. Dušan Staško 1536<br />
2 Kaluža Ladislav Macejko 1298<br />
3 Kusín Eduard Tkáč 1056<br />
4 Jovsa Ing. Miloš Labanc 1016<br />
5 Vihorlat Vincent Megela 1070<br />
Funkciu technikov LS vykonávajú Ing. Stanislav<br />
Luterán a Martin Béreš. Súčasťou LS<br />
je aj hlavný sklad dreva, ktorý sa nachádza<br />
v areáli správy s technikom Ing. Ladislavom<br />
Ondríkom.<br />
Lesná správa vykonáva činnosť OLH pre<br />
USaZVP, PS Výrava na výmere 517 ha.<br />
Plánované ročné úlohy v pestovnej a ťažbovej<br />
činnosti sú nasledovné:<br />
PLÁN NA ROK <strong>2019</strong><br />
Čistenie rúbanísk<br />
Prirodzená obnova lesa<br />
Umelá obnova lesa<br />
Ochrana kultúr<br />
Prečistky<br />
51 ha<br />
40 ha<br />
10 ha<br />
101 ha<br />
86 ha<br />
Ťažba dreva 32 500 m³<br />
Výroba dendromasy 4 000 m³<br />
Hospodárske postupy v bukovych porastoch<br />
Výstavba krmelca<br />
Práce na rekonštrukcii Lesnej cesty Dolná bana - Suchý jarok<br />
Všeobecne platí, že bukové porasty spĺňajú<br />
všetky predpoklady na prirodzenú obnovu<br />
lesa. Dôležité je túto skutočnosť využiť. Preto<br />
pri obnove lesa kladieme základný a prvoradý<br />
dôraz na uplatňovanie podrastového hospodárskeho<br />
spôsobu, čím dosahujeme až 80<br />
% podiel prirodzenej obnovy z celkovej obnovy<br />
lesa. Znížením umelej obnovy lesa a následne<br />
aj ochrany lesných kultúr dochádza<br />
k významným úsporám a zníženiu nákladov<br />
v pestovateľskej činnosti.<br />
STAROSTLIVOSŤ<br />
O CESTY<br />
Z hľadiska obhospodarovania lesov je dôležitá<br />
optimálne vybudovaná a udržiavaná<br />
sieť lesných ciest. Aby lesná cesta slúžila na<br />
svoj účel, treba venovať náležitú pozornosť jej<br />
údržbe (oprava výtlkov, čistenie priekop, priepustov<br />
a pod.), prípadne, ak si to stav telesa<br />
cesty vyžaduje, pristúpiť k jej celkovej rekonštrukcii.<br />
Všetky práce v ťažbovej činnosti a odvoze<br />
dreva sa vykonávajú dodávateľským spôsobom.<br />
V ťažbe dreva sa využíva kmeňová metóda.<br />
Po približovaní drevnej hmoty z porastov<br />
na OM je drevná hmota v rámci „komplexnej<br />
výroby dreva na OM“ manipulovaná na vlákninové<br />
sortimenty a surové kmene. Vlákninové<br />
sortimenty sa z OM dodávajú priamo odberateľom.<br />
Kvalitné surové kmene s hrúbkou<br />
horného čela cca 28-30 cm sa za účelom ďalšej<br />
manipulácie – výroby a zhodnotenia výrezov<br />
I. – III. akostnej triedy dodávajú na hlavný<br />
sklad dreva Jovsa.<br />
Vplyvom pôsobenia abiotických škodlivých<br />
činiteľov (vietor a sucho) sa za posledné roky<br />
zvýšil podiel náhodnej ťažby na cca 12 % ročne.<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
5
LESNÍCTVO<br />
Lesná škôlka Myslina<br />
Z posledného obdobia možno spomenúť<br />
v roku 2017 rekonštrukciu lesnej cesty Suchý<br />
jarok – Dolná baňa v celkovej dĺžke 5,2<br />
km. Rekonštrukciu cesty sme urobili technikou<br />
a dopravnými prostriedkami vlastného<br />
OZ s pomocou techniky z OZ Kežmarok a SL<br />
Pliešovce. Drvené kamenivo použité na rekonštrukciu<br />
cesty pochádzalo z lomu Jovsa,<br />
ktorý je v správe a užívaní tunajšieho OZ.<br />
LESNÁ ŠKÔLKA<br />
Lesná škôlka sa nachádza v najnižšie položenej<br />
časti LS v nadmorskej výške 125 m. n.<br />
m. Výhodou jej umiestnenia je predlženie vegetačnej<br />
doby a možnosť vypestovať sadenice<br />
schopné výsadby v priebehu jedného roka.<br />
Od roku 2015 prešla škôlka rozsiahlou rekonštrukciou.<br />
Zriadili sme nový, čiastočne<br />
automatizovaný zavlažovací systém. V roku<br />
2018 sme v škôlke vybudovali novú prevádzkovú<br />
budovu. Postavením dunemanových záhonov<br />
s výmerou 440 m² a voľných záhonov<br />
s výmerou 480 m² sa zvýšila produkčná plocha<br />
škôlky z 1880 m² na 2800 m². Vo voľných<br />
záhonoch pestujeme sadenice buka a duba<br />
na minerálnej pôde vylepšenej kompostom<br />
a v dunemanoch na substráte Wotan buk LF<br />
(30% Lignofibre) SG 1,8 Nutri 100T. Ročne<br />
plánujeme produkciu 300 – 350 tisíc sadeníc.<br />
Vyprodukované sadenice používame pre<br />
vlastnú spotrebu, ale aj pre iné OZ v rámci<br />
VLM SR.<br />
POĽOVNÍCTVO<br />
Dôležitou súčasťou prevádzkovej činnosti<br />
LS je aj poľovníctvo. Ročný odstrel raticovej<br />
zveri je zhruba 200 kusov, z toho jelenia<br />
zver 45 ks, srnčia 15 a diviačia 140 ks.<br />
V rámci lesnej správy bola v roku 2001 zriadená<br />
zvernica diviačej zveri na ploche 168 ha<br />
za účelom zabezpečenia rentability poľovníctva.<br />
Plán lovu diviačej zveri vo zvernici je<br />
90 kusov. Každoročne organizujeme päť až<br />
šesť spoločných poľovačiek na diviačiu zver,<br />
kde kombinujeme pohony vo zvernici spolu<br />
s voľným revírom.<br />
CHRÁNENÉ<br />
ÚZEMIA<br />
LS JOVSA po rekoštrukcii<br />
Na obhospodarovanom území LS sa nachádzajú<br />
aj ochranársky významné územia.<br />
Ich najhodnotnejšie časti s výskytom vybraných<br />
rastlinných a živočíšnych druhov a biotopov<br />
boli vyhlásené za maloplošné chránené<br />
územia a za územia európskeho významu.<br />
Ide o nasledovné územia:<br />
NPR Vihorlat - výmera 53,42 ha, stupeň<br />
ochrany 5, PR Kyjovský prales - výmera<br />
303,81 ha, stupeň ochrany 5, NPR Jovsianská<br />
hrabina - výmera 257,58 ha, stupeň ochrany<br />
5, PR Vinianska straň - výmera 35,54 ha,<br />
stupeň ochrany 4, PR Viniansky hradný vrch<br />
- výmera 51,95 ha, stupeň ochrany 4, SKU-<br />
EV0025 Vihorlat a SKUEV0051 Kyjov.<br />
Z veľkoplošných chránených území sa na<br />
časti územia LS nachádza chránená krajinná<br />
oblasť Vihorlat a celá výmera LS je súčasťou<br />
Chráneného vtáčieho územia Vihorlatské<br />
vrchy.<br />
VO VYNOVENÝCH<br />
PRIESTOROCH<br />
LS JOVSA v priebehu rekonštrukcie<br />
V roku 2017 rozhodol generálny riaditeľ<br />
VLM SR š. p. o realizácii významnej investície<br />
na lesnej správe súvisiacej s rekonštrukciou<br />
starej prevádzkovej budovy. V októbri<br />
2018 po ukončení prác a kolaudácii sa personál<br />
správy presťahoval do vynovených<br />
priestorov. Na starej prevádzkovej budove<br />
bola rekonštruovaná strecha s výmenou<br />
krytiny, bola upravená vnútorná dispozícia<br />
priestorov, výmena okien a dverí, nové<br />
omietky, vonkajšia fasáda. Kancelárie sú<br />
vybavená novou počítačovou sieťou. Budova<br />
má elektronickú ochranu, elektronický<br />
dochádzkový systém a fotovoltiku. Okolie<br />
a prevádzkové priestory správy a hlavného<br />
skladu dreva sú pod kamerovým monitoringom.<br />
Vykurovanie a ohrev vody zabezpečuje<br />
kotol na štiepku. V budove sú aj šatne pre<br />
robotníkov, chladiarenský box, dve ubytovacie<br />
miestnosti a prevádzkový byt pre jedného<br />
THZ správy. Interiér budovy je vybavený<br />
novým nábytkom. Zrekonštruovaná je vodovodná<br />
a kanalizačná sieť a nová elektrická<br />
prípojka. To všetko vytvára nadštandardné<br />
podmienky na prácu zamestnancov lesnej<br />
správy. Túto skutočnosť si zamestnanci plne<br />
uvedomujú, hodnotia veľmi kladne a chápu<br />
ako záväzok pre kvalitnú prácu.<br />
Lesy predstavujú celospoločenské hodnoty,<br />
ktoré môžu byť vďaka práci lesníkov zachované<br />
pre budúce generácie. Zamestnanci<br />
lesnej správy Jovsa to majú neustále na<br />
pamäti a k svojej práci pristupujú dôsledne<br />
a zodpovedne.<br />
6 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
LESNÍCTVO<br />
KONFERENCIA<br />
AKTUÁLNE<br />
PROBLÉMY<br />
V OCHRANE<br />
LESA <strong>2019</strong><br />
Téma podkôrnikovej kalamity rezonovala na 28. ročníku medzinárodnej konferencie Aktuálne<br />
problémy v ochrane lesa <strong>2019</strong>, ktorú usporiadali 31. januára a 1. februára v Novom<br />
Smokovci.<br />
Vystúpenie Ing. Jána Jurica<br />
generálneho riaditeľa VLM SR<br />
Účastníci seminára z OZ Kežmarok<br />
a Kamenica nad Cirochou<br />
Súčasťou programu konferencie bola<br />
prezentácia Rozhodnutia MPaRV SR č.<br />
2839/2018 – 720 z 28. 9. 2018, ktorého cieľom<br />
je zaviesť presnú evidenciu podkôrnikovej<br />
kalamity a stanoviť termíny na jej spracovanie.<br />
Účastníci mali možnosť oboznámiť sa aj<br />
so systémom ochrany lesa pred kalamitným<br />
premnožením lykožrúta v Českej republike<br />
a v Poľsku.<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR, š. p. reprezentoval<br />
na konferencii generálny riaditeľ<br />
Ing. Ján Jurica. Predstavil situáciu vo výskyte<br />
škodlivých činiteľov v lesoch v pôsobnosti<br />
podniku a informoval o spôsoboch boja proti<br />
nim. Prezentoval aj konkrétne technológie<br />
a špecifiká v jednotlivých závodoch.<br />
Lesnícka ochranárska služba predstavila<br />
problémy ochrany lesa v roku 2018 a stanovila<br />
prognózu vývoja na rok <strong>2019</strong>. Podľa nej<br />
by v tomto roku mala kulminovať náhodná<br />
ťažba spôsobená podkôrnym a drevokazným<br />
hmyzom. Počas konferencie zaznelo 29 vystúpení<br />
slovenských aj zahraničných autorov<br />
na rôzne témy. Zaujali najmä príspevky<br />
o možnosti asanácie skládok podkôrnikového<br />
dreva, spracovaní biomasy a tiež o tvrdoňovi<br />
smrekovom. LOS predstavila publikáciu<br />
Invázne a nepôvodné druhy v lesoch<br />
Slovenska: hmyz, huby, rastliny. Do pozornosti<br />
čitateľom by som chcel dať praktický<br />
internetový atlas poškodení lesných drevín<br />
na adrese www.skodcoviadrevin.sk.<br />
V rámci konferencie prevzali ocenenia<br />
Osobnosť ochrany lesa ľudia, ktorých práca<br />
znamenala významný prínos v tejto oblasti.<br />
Sú to: Ing. Juraj Balkovič, Ing. Dušan Brutovský,<br />
CSc., Ing. Milan Dolňan, Ing. Ľuboslav<br />
Mika, Prof. Ing. Milan Saniga, DrSc.,<br />
Ing. Pavel Toma, Ing. Milan Zúbrik, PhD.<br />
Konferencia svojím programom určite zaujala<br />
všetkých účastníkov a zborník referátov<br />
prináša množstvo inšpirácie pre ľudí,<br />
ktorí prichádzajú do styku s ochranou lesa.<br />
Ing. Ľudovít Zvalený,<br />
vedúci oddelenia výroby,<br />
o. z. VLM Kežmarok<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
7
LESNÍCTVO<br />
Hrebeň Čiernej hory s Tatrami<br />
NAJVYŠŠIE BODY<br />
GEOMORFOLOGICKÝCH<br />
CELKOV NA<br />
ÚZEMIACH VLM SR<br />
Aj keď je Slovensko malá krajina, členitosťou, malebnosťou a počtom prírodných zauímavostí<br />
predbehne nejedeného väčšieho suseda. Ráz krajiny sa líši doslova od doliny<br />
k doline, od lužných lesov Podunajskej roviny až po kolmé steny Tatier. V roku 1986<br />
sa dvom geológom a kartografom (E. Mazúr, M. Lukniš) podarilo zmapovať a rozdeliť<br />
celé Slovensko na 84 geomorfologických celkov; od nížin, cez kotliny a vrchoviny, až<br />
po predhoria a vrchy. Spolu s manželkou Evou sa po tridsiatich rokoch vydávame v ich<br />
stopách a snažíme sa vystúpiť na každý najvyšší bod týchto celkov.<br />
Peter Alexa a Eva Alexová (text, foto)<br />
V priemere majú asi 1000 m n. m., najnižší<br />
najvyšší bod v zozname je Pohrebište<br />
(Cinkot) na Podunajskej pahorkatine s výškou<br />
126 m n. m. Samozrejme, najvyšší z najvyšších<br />
je Gerlachovský štít (2655 m n. m.),<br />
geomorfologického celku Tatry. Niektoré<br />
kopce z nášho zoznamu sú aj na území vojenských<br />
obvodov. Vo väčšine prípadov je<br />
vstup na tieto územia povolený, s výnimkou<br />
pre časť VO Záhorie a trvalo pre VO Lešť.<br />
Na území VO Záhorie sa nenachádza žiaden<br />
najvyšší bod zo zoznamu. Asi najkrajší<br />
a najznámejší je však len málo vzdialený<br />
kopec Záruby (768 m n. m.), s nádherným<br />
výhľadom na široké okolie, hradom Ostrý<br />
Kameň či Smolenickým zámkom, z geomorfologického<br />
celku Malé Karpaty. V zrušenom<br />
VO Javorina je najvyšším vrchom<br />
Čierna hora (1289 m n. m.), najvyšší bod<br />
Levočských vrchov, s výhľadom na Vysoké<br />
Tatry, Pieniny či Čergov. Tento výhľad z lesnatého<br />
kopca, je žiaľ, len vďaka veľkému po-<br />
8 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
LESNÍCTVO<br />
sa sem-tam objaví výhľad v páse vyrúbaných<br />
stromov, vtedy v diaľke možno vidieť Nízke<br />
Tatry. Nazdávali sme sa, že tento kopec by<br />
mal byť prístupný bez povolenia, nakoľko sa<br />
nachádza na hranici VO. Ing. Filip Kuffa nás<br />
však vyviedol z omylu, keďže samotný vrchol<br />
je situovaný už pár metrov vo VO. Z 84 najvyšších<br />
bodov v zozname je najťažšie prístupný<br />
práve druhý kopec na území VO Lešť. Je to<br />
Kopaný závoz (775 m n. m.), geomorfologický<br />
celok Krupinská planina. Nie pre jeho strvrchol<br />
Kopaného závozu<br />
lomu a spracovaniu kalamitného dreva. Vihorlatské<br />
vrchy a ich Vihorlat (1076 m n. m.)<br />
je hádam najznámejším kopcom v rámci vrchov<br />
zo zoznamu vo vojenských obvodoch.<br />
Nachádza sa vo VO Valaškovce a je nádherný.<br />
Nenáročný, aj keď pomerne dlhý výstup<br />
odmení turistu panorámou okolitej krajiny.<br />
Ako na dlani máme Zemplínsku šíravu či<br />
Východoslovenskú nížinu.<br />
SPRÍSTUPNENÉ<br />
TAJOMSTVÁ<br />
VO Lešť skrýva vo svojich lesoch dva kopce<br />
zo zoznamu. Prvý je vrch Javorie (1044 m n.<br />
m.), ktorý sa nachádza na severnej hranici VO<br />
a je to najvyšší bod rovnomenného celku. Pre<br />
stromy z neho nie je takmer žiaden výhľad.<br />
Na južnej strane sú vojenské <strong>lesy</strong>, na severnej<br />
Vrchol Vihorlatu v pozadí Kyjov<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
9
LESNÍCTVO<br />
Javorie od sedla Polomy (chata Riman)<br />
mé svahy či absolútnu neprístupnosť terénu,<br />
ale pre trvalý zákaz vstupu pod hrozbou vysokej<br />
pokuty (a ruku na srdce, kto by sa chcel<br />
zahrávať s armádou). Keď sme teda chceli vystúpiť<br />
a naplniť poslanie a odkaz pánov Mazúra<br />
a Lukniša, museli sme požiadať o povolenie<br />
na vstup do VO Lešť. Bolo 12. 9. 2018<br />
a prvý mail s dopytom na povolenie bol odoslaný.<br />
Komunikácia s VLM SR o „zakázanom<br />
lese“, kam sme chceli ísť, bola príjemná, vecná<br />
a konštruktívna, ale najmä ľudská. Priznám<br />
sa, čakal som zamietavé stanovisko. Prečo by<br />
mali niekoho nechať vstupovať do strategicky<br />
dôležitého bodu len tak, na turistiku na kopec?<br />
Opak bol však pravda, ústretovosť a zdieľanie<br />
nadšenia pre projekt najvyšších bodov<br />
Slovenska nás veľmi príjemne prekvapil a povzbudil<br />
do ďalšej práce.<br />
PRÍJEMNE A BEZ<br />
ESKORTY<br />
O necelý mesiac bolo povolenie vybavené,<br />
takže hajde do auta smer VO Lešť. Okolo<br />
obeda vyrážame z Považskej Bystrice, ja<br />
so ženou a červeným autíčkom v ústrety neznámemu<br />
terénu. Vybavení sme ako horolezci<br />
v Tatrách, pripravení na všetko. Míňame<br />
Prievidzu, Banskú Bystricu aj Zvolen, a o pol<br />
štvrtej čakáme na Vidovom Vrchu na sprievod<br />
s povolením. Z budovy vychádza postava<br />
v zelenom (očividne pán lesník) a keď<br />
príde ku nám, podáva nám ruku so slovami:<br />
„Dobrý deň, Filip Kuffa, ideme na Kopaný<br />
Závoz?“ Nasadáme do dvoch áut a krútime<br />
volantom úzkou asfaltkou kľukatiacou<br />
sa pomedzi jesenné opadajúce stromy a parkujeme<br />
na konci cesty, kúsok od samotného<br />
vrcholu. Vraj by sme teoreticky vyšli autom<br />
až hore, ale potom by to nebola turistika.<br />
Iba málo do kopca, po lúke, pomedzi kríky<br />
a bodliaky. Zhovárame sa o našom projekte,<br />
o práci, o obvode, o krajine, o koláčoch…<br />
Jednoducho, veľmi príjemná prechádzka<br />
s výborným sprievodcom. Čakal som strohú<br />
eskortu a prísne pohľady, ale všetko bolo<br />
inak. Asi o dvadsať minút stojíme na vrchole.<br />
Sme upozornení, že nesmieme fotografovať<br />
vojenské objekty, ale že inak si môžeme<br />
dať selfie a spraviť pár záberov nádherného<br />
slnečného jesenného dňa. Slniečko pomaly<br />
zapadalo a po krátkom pobudnutí a pokochaní<br />
sme sa vybrali nazad k autám. Bola<br />
to síce krátka, ale zato krásna a veľmi príjemná<br />
a plodná prechádzka. Rozlúčili sme<br />
sa s prísľubom domácich koláčov, ak sa ešte<br />
niekedy uvidíme…<br />
ZA KRÁSAMI<br />
DOMOVINY<br />
Projekt Najvyššie body Slovenska (zdroj: E.<br />
Mazúr a M. Lukniš, 1986, Geomorfologické členenie<br />
SSR a ČSSR, Časť Slovensko, Slovenská<br />
kartografia, Bratislava) sa pomaly napĺňa. Aj<br />
vďaka ústretovosti vedúceho Správy vojenského<br />
obvodu Lešť, pplk. Miloša Mátyása a VLM<br />
SR, za ktorú im patrí úprimné poďakovanie.<br />
Cieľom nášho vystupovania na najvyššie body<br />
je najmä spoznávať Slovensko, jeho čarovné zákutia<br />
a stratené doliny, kopce v divočine, hory<br />
mimo obvyklých turistických trás, miesta málo<br />
dotknuté človekom. Zoznam nás už zaviedol do<br />
každého okresu na Slovensku. Je to ako najkomplexnejší<br />
turistický sprievodca po krajine, obsahuje<br />
najvyššie štíty aj roviny. Všade však nachádzame<br />
krásu domoviny, spoznávame príbehy<br />
ľudí, popri putovaní prírodou navštevujeme aj<br />
hrady, pamiatky, kostoly, mosty, mestá či malebné<br />
rázovité obce… V roku <strong>2019</strong> sa, dúfam, podarí<br />
zoznam dokončiť, ostáva nám už len zopár<br />
kopcov. Ak zdravie, odhodlanie a dobrá nálada<br />
vydržia, dáme to.<br />
Želám vám veľa dobrého v roku <strong>2019</strong> a ak budete<br />
mať čas a chuť, vyberte sa na niektorý z najvyšších<br />
bodov Slovenska. Budete prekvapení,<br />
koľko ich je vo vašom okolí.<br />
10 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
VOJENSKÉ LESY<br />
A MAJETKY SR<br />
POKRAČUJÚ V SÚČINNOSTI<br />
S VOJENSKOU POLÍCIOU<br />
LESNÍCTVO<br />
Aj v roku <strong>2019</strong> pokračuje spolupráca medzi VLM SR, š.p. a Vojenskou políciou – oddelením<br />
policajného výkonu Zvolen. Tradične začiatkom roka, v januári, mali spoločnú koordinačnú<br />
poradu.<br />
Text: Ing. Zuzana Balandová,<br />
vedúca oddelenia výroby GR,<br />
Ing. Filip Kuffa, samostatný<br />
odborný referent OV GR<br />
Foto: Ing. Ján Slúka,<br />
referent odbytu GR<br />
Stretnutie bolo na generálnom riaditeľstve<br />
VLM SR š.p. v Pliešovciach za účasti zástupcov<br />
oddelenia výroby a príslušníkov oddelenia<br />
policajného výkonu Zvolen (ďalej OPV<br />
ZV), a to vedúceho OPV ZV mjr. JUDr. Mariána<br />
Markusa a kpt. Ing. Ľuboša Drevenáka.<br />
Cieľ bol dohodnúť sa na spoločnom postupe<br />
pri zabezpečovaní prevencie ekologickej kriminality.<br />
Odkonzultovali plán jednotlivých<br />
činností a určili oblasti, na ktoré sa budú pri<br />
jednotlivých kontrolách zameriavať. Dohodli<br />
postup výkonu jednotlivých kontrol, určili<br />
kontaktné osoby, ich povinnosti a harmonogram<br />
výkonu služieb jednotlivých zamestnancov<br />
VLM SR š.p., Správy lesov Pliešovce.<br />
Rovnako sa na tejto koordinačnej porade dohodol<br />
termín výkonu prierezovej rekognoskácie<br />
v teréne za účasti zástupcov oboch subjektov.<br />
V mesiacoch február a marec sa budú<br />
kontroly najviac zameriavať na neoprávnený<br />
vstup do <strong>Vojenské</strong>ho obvodu Lešť a tiež na<br />
neoprávnený zber zhodov parožia. V ostatných<br />
mesiacoch bude okrem iného kontrola<br />
legality ťažby, prepravy dreva, bezpečnosti<br />
cestnej premávky a pod. Cieľom spolupráce<br />
je zabezpečenie prevencie ekologickej kriminality<br />
a eliminácia možnej protispoločenskej<br />
činnosti.<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
11
POĽOVNÍCTVO A RYBÁRSTVO<br />
CHOVATEĽSKÉ PREHLIADKY<br />
TROFEJÍ POĽOVNEJ ZVERI<br />
ZA POĽOVNÍCKU SEZÓNU 2018/<strong>2019</strong><br />
VO VOJENSKÝCH LESOCH<br />
(foto: archív VLM)<br />
Chovateľská prehliadka trofejí poľovnej<br />
zveri, za poľovnícku sezónu 2018/<strong>2019</strong> poľovných<br />
revírov Vojenských lesov a majetkov<br />
SR, š.p. Pliešovce:<br />
Správa lesov Pliešovce uskutoční chovateľskú<br />
prehliadku dňa 14. 3. <strong>2019</strong>. Miestom<br />
konania bude Prevádzkové zariadenie na Kamennom<br />
Vrchu vo Vojenskom obvode Lešť.<br />
Odštepný závod Malacky, uskutoční<br />
v termíne 25. 3.–27. 3. <strong>2019</strong> hodnotenie trofejí,<br />
28. 3. <strong>2019</strong> o 11:00 hod slávnostné otvorenie<br />
výstavy v zasadacej miestnosti budovy<br />
riaditeľstva odštepného závodu VLM SR Malacky,<br />
Zámocká 7. Sprístupnenie prehliadky<br />
pre verejnosť 29. 3.–30. 3. <strong>2019</strong><br />
Odštepný závod Kamenica n/Cir. plánuje<br />
chovateľskú prehliadku za poľovný revír<br />
VLM Kamenica n/Cir. vykonať v dňoch<br />
11. – 15. 3. <strong>2019</strong>. Miesto konania – zasadačka<br />
VLM SR š.p., o.z. Kamenica n/Cir, Osloboditeľov<br />
131, Kamenica nad Cirochou. Výstavná<br />
časť pre verejnosť bude 14.3.<strong>2019</strong> od<br />
9.00 hod. do 15.00 hod a 15. 3.<strong>2019</strong> od 9.00<br />
do 12.00 hod.<br />
Odštepný závod Kežmarok uskutoční<br />
chovateľskú prehliadku za spoločný poľovný<br />
revír Javorina od 11. 3. <strong>2019</strong> do 19. 3. <strong>2019</strong><br />
vrátane v zasadačke budovy VLM SR Kežmarok,<br />
Baštová 18.Hodnotiaca časť chovateľskej<br />
prehliadky bude v dňoch 11. 3. <strong>2019</strong><br />
až 14. 3. <strong>2019</strong>. Výstavná časť bude od<br />
15. 3. <strong>2019</strong> do 19. 3. <strong>2019</strong> v čase od 9,00 hod<br />
do 17,00 hod.<br />
12 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
zo života samosprávy<br />
Za prípadné zmeny termínov, dátumov a miest konania redakcia nezodpovedá. Informácie o prehliadkach, ktoré dostaneme po uzávierke, nájdete na www.polovnictvoarybartsvo.sk<br />
44 Poľovníctvo a rybárstvo 3/19<br />
POĽOVNÍCTVO A RYBÁRSTVO<br />
CHOVATEĽSKÉ PREHLIADKY<br />
Chovateľské prehliadky<br />
TROFEJÍ ZVERI ULOVENEJ V POĽOVNEJ SEZÓNE 2018/<strong>2019</strong><br />
TROFEJÍ ZVERI ULOVENEJ V POĽOVNÍCKEJ SEZÓNE 2018/<strong>2019</strong><br />
Obvodná poľovnícka komora Termín – <strong>2019</strong> Miesto konania<br />
Bardejov 7. 3. – 21. 3. Šarišské múzeum – Radničné nám. č. 13, Bardejov<br />
Lučenec 7. 3. – 10. 3. Kalinovo (jedáleň ZŠ)<br />
Pezinok 8. 3. – 9. 3. Stredná vinársko-ovocinárska škola, Kostolná 3, 900 01 Modra<br />
Detva 9. 3. – 10. 3. MsKS Hriňová<br />
Galanta 9. 3. – 10. 3. Chovateľská prehliadka v zasadačke OkO SPZ, Galanta, Športová ulica 22<br />
Nové Zámky 9. 3. – 10. 3. KD Palárikovo<br />
Stará Ľubovňa 11. 3. – 17. 3. Provinčný dom Stará Ľubovňa<br />
Komárno 14. 3. – 4. 4. Podunajské múzeum v Komárne<br />
VLM SR, o. z. Kamenica n/Cirochou 14. 3. – 15. 3. Zasadačka VLM SR š. p., o. z. Kamenica n/Cirochou<br />
Levoča 15. 3. – 18. 3. Budova Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny (Župný dom), Námestie Majstra Pavla č. 59, Levoča<br />
Rimavská Sobota 15. 3. – 21. 3. Veľké Teriakovce – Salaš Maginhrad<br />
Šaľa 15. 3. – 16. 3. Poľovnícky dom PZ Váh Selice, 925 72 Selice, Poľovnícka 1 132<br />
VLM SR, odštepný závod Kežmarok 15. 3. – 19. 3. Zasadačka budovy VLM SR, Kežmarok, Baštová 18<br />
Ružomberok 18. 3. – 27. 3. Liptovské múzeum v Ružomberku<br />
Svidník 18. 3. – 23. 3. Kultúrny dom Nižný Orlík<br />
Štátne <strong>lesy</strong> TANAP-u 18. 3. – 22. 3. Budova riaditeľstva ŠL TANAP-u, 059 60 Tatranská Lomnica č. 66. Otvorené od 7.00 do 15.00 hod.<br />
Žiar nad Hronom 18. 3. – 29. 3. Múzeum vo Svätom Antone, sýpka pri kaštieli<br />
Veľký Krtíš 20. 3. – 24. 3. Výstavná sála KD na Námestí A. H. Škultétyho, Veľký Krtíš<br />
Banská Bystrica 21. 3. – 24. 3. Kultúrny dom Malachov<br />
Myjava a Senica 21. 3. – 24. 3. Dom kultúry Samka Dudíka, Myjava<br />
Spišská Nová Ves 21. 3. – 24. 3. Banícky spolok Spiš, Nábrežie Hornádu 14, 052 01 Spišská Nová Ves<br />
Bratislava-Záhorská Bystrica 22. 3. – 23. 3. Spoločenský dom, Gbelská ulica č. 6, Záhorská Bystrica<br />
Humenné 22. 3. – 24. 3. ROH Humenné, Chemlonská 1<br />
Malacky 22. 3. – 23. 3. Event hall, Priemyselná ulica č. 5863, Malacky<br />
Nitra 22. 3. – 21. 4. Ponitrianske múzeum, Štefánikova trieda 1, 949 01 Nitra<br />
Vranov nad Topľou 22. 3. – 24. 3. Centrum voľného času, Vranov nad Topľou<br />
Zlaté Moravce 22. 3. – 24. 3. Stredná odborná škola – polytechnická, Zlaté Moravce<br />
Zvolen 22. 3. – 24. 3. Kultúrny dom – Dobrá Niva (okres Zvolen)<br />
Bánovce nad Bebravou 23. 3. – 24. 3. Kultúrny dom Uhrovec<br />
Brezno 23. 3. – 24. 3. Reštaurácia Omega Club, Švermova 7, 977 01 Brezno<br />
Martin 23. 3. – 24. 3. Požiarna zbrojnica mesta Turčianske Teplice<br />
Kežmarok 23. 3. – 27. 3. Budova SOŠ Kežmarok, Garbiarska 1<br />
Krupina 23. 3. – 24. 3. Budova Obecného úradu a KS, Hontianske Nemce<br />
Revúca 23. 3. – 24. 3. Kultúrny dom Gemerská Ves<br />
Rožňava 23. 3. – 24. 3. Kultúrny dom Vlachovo otvorenie<br />
Gelnica 24. 3. – 27. 3. Priemyselný park (bývalá SEZ) Hlavná ul. 50, Gelnica<br />
Liptovský Mikuláš 24. 3. – 27. 3. Liptovský Hrádok, kultúrny dom<br />
Považská Bystrica 24. 3. Kultúrny dom Beluša<br />
Stropkov 24. 3. Mestské kultúrne stredisko Stropkov<br />
VLM SR, odštepný závod Malacky 28. 3. – 30. 3. Zasadačka riaditeľstva VLM SR Malacky, Zámocká 7<br />
Prešov 28. 3. – 31. 3. SOŠ lesnícka, Kollárova 10, Prešov<br />
Čadca 29. 3. – 31. 3. Kultúrny dom Zborov nad Bystricou<br />
Senec 29. 3. – 30. 3. Kultúrny dom Tomášov<br />
Košice-okolie a Košice 30. 3. – 31. 3. Spoločenský pavilón, Trieda SNP č. 61, Košice<br />
Topoľčany 30. 3. – 31. 3. Kultúrny dom Preseľany<br />
Trenčín 30. 3. – 31. 3. Trenčianske Stankovce, kultúrnospoločenský dom<br />
Trnava 30. 3. – 31. 3. Kultúrny dom Bučany<br />
Žilina 30. 3. – 31. 3. Kultúrny dom mesta Rajec<br />
Poprad 31. 3. – 3. 4. Tatranská galéria Poprad, Hviezdoslavova 341/12, Poprad, otvorené od 9.00 – 18.00 hod.<br />
Trebišov, Michalovce, Sobrance 4. 4. – 7. 4. V rámci Zemplínskych poľovníckych dní, Sobrance<br />
Partizánske 5. 4. – 7. 4. Kultúrny dom Nedanovce<br />
Ilava 7. 4. – 8. 4. Dom kultúry Ilava, 7. 4. pre verejnosť, 8. 4. pre verejnosť a školy<br />
Skalica 13. 4. – 14. 4. Na zámku v Holíči<br />
Dolný Kubín, Námestovo a Tvrdošín 1. 5. – 5. 5. Miestne kultúrne stredisko Novoť<br />
Levice 10. 5. – 12. 5. Zimný štadión v Leviciach, Ul. Ľ. Podjavorinskej<br />
Dunajská Streda 22. 6. Miestne kultúrne stredisko, Gabčíkovo<br />
V spolupráci s OPK, SPK a VLM spracovala: MARIANNA RAJSKÁ<br />
ILUSTRAČNÉ FOTO: MARIANNA RAJSKÁ<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
13
KYNOLÓGIA<br />
MVDr. Ján Ferko (text, foto)<br />
Pre väčšinu domácich zvierat je vakcinácia<br />
efektívnym prostriedkom na ochranu<br />
proti infekčným ochoreniam. Najvážnejšie<br />
infekčné ochorenie psov je besnota, ďalšie<br />
závažné choroby psov sú parvoviróza,<br />
psinka, leptospiróza, infekčná hepatitída,<br />
infekčná laryngotracheitída, parainfluenza,<br />
a iné.<br />
BESNOTA je veľmi vážne (smrteľné) ochorenie<br />
postihujúce všetky teplokrvné živočíchy<br />
vrátane človeka. Spôsobuje ho vírus, ktorý<br />
napadá nervový systém. Ochorenie sa prenáša<br />
kontaktom s telesnými tekutinami – slinami<br />
chorého jedinca (pohryzenie, poškriabanie<br />
a pod.). Jediná možná ochrana je vakcinácia.<br />
U psov ju nariaďuje zákon, povinná je od troch<br />
do šiestich mesiacov veku psa, následne každoročne.<br />
SLOVO VETERINÁRA:<br />
VAKCINAČNÉ<br />
ODPORÚČANIA<br />
V CHOVE PSOV<br />
PARVOVIRÓZA predstavuje vážne riziko pre<br />
najmladšie šteňatá, spôsobuje ju psí parvovírus.<br />
U šteniat prichádza k postihnutiu srdcového<br />
svalu a náhlemu k úhynu. Častejšie postihuje<br />
tráviaci systém, nastáva ťažký zápal čriev,<br />
následne silné krvácavé hnačky, zvracanie a dehydratácia.<br />
Ak sa s liečbou nezačne včas, dochádza<br />
k odvodneniu a vážnemu narušeniu<br />
vnútorného prostredia, ktoré sa takisto môže<br />
končiť smrťou. Najlepšou ochranou je karanténa<br />
šteniat a vakcinácia.<br />
PSINKA je vírusové ochorenie psov, na ktoré<br />
sú vnímavé šteňatá a mladé psy. Vírus postihuje<br />
psovité zvieratá, líšky, vlky, tchory, fretky.<br />
Ochorenie sa spočiatku prejavuje všeobecnými<br />
príznakmi - zvýšená teplota, výtok z očí a nosa,<br />
malátnosť, niekedy hnačka. Môžu sa vyskytnúť<br />
aj nervové príznaky alebo kožná forma psinky<br />
- vyrážky na bruchu. Liečba býva zdĺhavá a nákladná,<br />
často sa ochorenie končí smrťou alebo<br />
môže zanechať trvalé vážne následky. Vakcinácia<br />
je nutná.<br />
LEPTOSPIRÓZA je bakteriálne ochorenie<br />
prenosné aj na človeka. Leptospiry sa vylučujú<br />
močom, zdrojom nákazy v prírode sú hlodavce,<br />
ale takisto aj choré psovité šelmy a prasatá.<br />
Leptospiróza preniká do tela cez sliznicu ústnej<br />
dutiny. Ochorenie postihuje obličky a pečeň,<br />
prejavuje sa žltačkou. Odporúčame vakcinovať<br />
hlavné poľovnícke psy, kde sa predpokladá<br />
kontakt s divými zvieratami. Toto ochorenie je<br />
nutné vakcinovať každoročne.<br />
INFEKČNÁ HEPATITÍDA má rýchly a ťažký<br />
priebeh a môže dôjsť k úhynu zvieraťa. Prejavuje<br />
sa zvýšenou teplotou a bolestivosťou v oblasti<br />
brušnej dutiny. Nákaza nie je rovnaká s ľudskou<br />
hepatitídou a nie je prenosná na človeka.<br />
INFEKČNÁ LARYNGOTRACHEITÍDA –<br />
pôvodcom tohto ochorenia je vírus, ktorý spôsobuje<br />
vysoké horúčky, výrazný zápal spojiviek,<br />
hrdla a mandlí, ktorý prechádza k zápalu<br />
priedušnice a priedušiek. Prejavuje sa typickým<br />
krátkym suchým kašľom, spojeným s nutkaním<br />
na vracanie.<br />
PARAINFLUENZA je vírusová nákaza neprenosná<br />
na človeka, spôsobuje zápal horných dýchacích<br />
ciest. Spolu s ďalšími pôvodcami vyvoláva<br />
tzv. Kotercový kašeľ. Najčastejšie sa psy<br />
môžu nakaziť na hromadných akciách. U gravidných<br />
súk môže vyvolať potrat.<br />
Všetkým týmto ochoreniam sa dá predísť pravidelnou vakcináciou psa.<br />
14 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
KYNOLÓGIA<br />
NA XVII. ROČNÍKU MFK<br />
SA PREDSTAVILI TÍTO SÚŤAŽIACI:<br />
MEMORIÁL<br />
FRIDRICHA<br />
KONRÁDA<br />
Memoriál Fridricha Konráda je vrcholné farbiarske podujatie. Organizuje sa každý druhý<br />
rok ako medzinárodná súťaž farbiarov s udeľovaním CACT a Víťaz Slovenska. Jeho XVII.<br />
ročník bol 14. až 18. novembra 2018 v Herľanoch. Vzhľadom na význam podujatia sa<br />
k nemu vraciame.<br />
1. István Martos – pes BF Buckalaki<br />
Prof. Hunter Jurgen, Maďarsko<br />
2. Mikolaj Hus – pes BF Rex<br />
z Doliny Dojcy, Poľsko<br />
3. Ing. Pavol Tomala – pes HF Lesan<br />
z Popovej debry, Slovensko<br />
4. Ing. Ľudovít Pitoňák – suka HF<br />
Astrid Silvazovolum, Slovensko<br />
5. Ing. Jakub Bašista – suka HF<br />
Luna Krigov, Slovensko<br />
6. Corrado Casagrande - suka<br />
BF Baxa, Taliansko<br />
7. Ing. Peter Láni – pes BF Gero,<br />
Tri studne, Slovensko<br />
8. Joachim Decker – suka BF Karda<br />
vom Hohehahn, KGBS Nemecko<br />
9. Roman Trojka – suka BF<br />
Freya, Klobušice, Česko.<br />
farby, po 150 metroch ďalšiu. Po 450 metroch<br />
z mladiny zdvihol jelenča, ktoré hlasito zastavil<br />
po 20 metroch. Táto práca išla do hodnotenia<br />
a celkovo tak získal 330 bodov bez ceny<br />
a siedme poradie. Po tejto práci mal možnosť<br />
ďalšej práce na prirodzenej stope. Tento raz to<br />
bola jelenica poranená na zadný beh. Nástrel<br />
bez znakov. Na 1000 metroch úseku málo farby.<br />
Po 2100 metroch vodič na čerstvej farbe<br />
vypustil psa, avšak kus nezastavil. Rozhodcovia<br />
vyhlásili kus za nedohľadateľný. Veľká<br />
škoda pokazenej posliedky, pretože naša dvojica<br />
nemohla byť hodnotená v cene, aj keď bodovo<br />
by skončila na treťom mieste. Z víťazstva<br />
sa napokon tešil taliansky zástupca Corrado<br />
Casagrande so sukou Baxa.<br />
Súťažiť na Memoriáli Fridricha Konráda,<br />
kde sa stretávajú a porovnávajú najlepšie psy<br />
v Európe, je sen každého farbiaristu. Na tomto<br />
podujatí sa aj účasť počíta ako víťazstvo.<br />
Ing. Pavol Tomala ml., LS Ľubica<br />
Na memoriáli súťažili psy z členských klubov<br />
ISHV - po jednom z Českej republiky,<br />
Maďarska, Nemecka, Poľska a Talianska a štyria<br />
zo Slovenska. Záštitu nad skúškami mal<br />
Slovenský poľovnícky zväz (SPZ), Slovenská<br />
poľovnícka komora (SPK) a Klub chovateľov<br />
farbiarov pri SPZ. <strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> zastupovali<br />
ako vodič Ing. Pavol Tomala ml. z LS Ľubica<br />
OZ Kežmarok so psom Lesan z Popovej debry<br />
a ako rozhodca Slavomír Kocík, lesník z LS<br />
Kamienka OZ Kamenica nad Cirochou.<br />
Prvý deň súťaže náš zástupca pracoval na<br />
umelej stope. Nástrel v štvorci 30x30m našiel<br />
za 59 sekúnd, stopu vypracoval za 33 minút<br />
21 sekúnd, nájdené 3 znaky. Posliedka s odložením<br />
však našej dvojici nevyšla, ohodnotení<br />
boli nulou. Na druhý deň bola možnosť<br />
pracovať na prirodzenej stope. Išlo o poranené<br />
jelenča. Po päť a pol hodine od postrelenia<br />
bol pes nasadený na nástrel, kde neboli nájdené<br />
žiadne znaky. Po 80 metroch našiel kvapku<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
15
STRELECTVO<br />
1<br />
BAR MK3 ECLIPSE<br />
SPOĽAHLIVÁ A PRESNÁ<br />
GUĽOVNICA<br />
Samonabíjacia guľovnica Browning BAR si získala za polstoročie svojej existencie také<br />
renomé, ktoré sa dá len ťažko prekonať. Stala sa doslova „vzorom“ pre mnohé zbrojovky<br />
pri konštrukcii a výrobe nových loveckých pušiek. Keď v roku 1967 prišla Fabrigue<br />
National Herstal na trh so samonabíjacou guľovnicou pod obchodným označením BAR<br />
(Browning Automatic Rifle), málokto očakával, že za 10 rokov absolútne prelomí nedôveru<br />
poľovníckej verejnosti voči poloautomatickej puške s vojenskou technológiou. Nemalý<br />
podiel na obrovskom komerčnom úspechu mal aj klasický vzhľad zbrane, podobný<br />
bežným opakovačkám. Prvá väčšia zmena nastala v roku 1976, keď bola výroba pod<br />
označením BAR MK1 presunutá z Herstalu do pobočného závodu v starobylom portugalskom<br />
mestečku Vianna. S rastúcim dopytom sa rozširovala ponuka o BAR MK2, verzie<br />
ShortTrac, LongTrac, Zenith a prvý milión BAR bol na svete. Čože je to pedesiatka, v prípade<br />
samonabíjacích guľovníc od Browninga určite ten najlepší vek. A tak v roku 2017<br />
FN prichádza s guľovnicou BAR MK3 v novom krajšom šate. Postupne sa „pracovný nástroj“<br />
premenil na elegantnú štíhlu pušku, pri zachovaní maximálnej spolahlivosti a presnosti.<br />
Keď sa chceme bližšie oboznámiť so zbraňami<br />
s logom hlavy jeleňa, tak stačí zájsť priamo<br />
k obchodnému zástupcovi Browninga pre<br />
Slovensko, do Puškárstva Hermes pána Hrnčiarika<br />
v Bratislave. Z ponuky piatich modelov<br />
BAR MK3, na našom trhu ešte stále novinkou,<br />
sme si vybrali luxusnejšiu samonabíjaciu<br />
guľovnicu Eclipse Fluted, v dostatočne výkonnom<br />
kalibri 9,3x62, ktorý je vhodný na vysokú,<br />
veľké šelmy a dokonca aj na Safari.<br />
Puška zaujme svojím dizajnom, zaoblenými<br />
líniami a elegantnou americkou pažbou z kvalitného<br />
orechového dreva. Ergonomicky tvarovaná<br />
pažba s úzkym krkom nad pištoľovou<br />
rukoväťou umožňuje pohodlný dosah na jazýček<br />
spúšte i mechanickú poistku. Výrazná rybina<br />
na pištoľovej rukoväti a prepažbí zaručuje<br />
pevné držanie zbrane. Pod ergonomicky tvarovaným<br />
predpažbím sa skrýva zdokonalený<br />
mechanizmus automatického nabíjania odberom<br />
zhoretých plynov z hlavne. Voľne uložená<br />
kanilovaná hlaveň je kovaná za studena.<br />
Vývrt tvoria štyri drážky so stúpaním iba<br />
35 mm. Na spodu hlavne asi v dvoch tretinách<br />
k jej ústiu je otvor s ventilom, cez ktorý prechádzajú<br />
zhoreté plyny do kanálika a tlačia na<br />
chromovaný piest. Ten je spriahnutý s vodiacou<br />
tyčkou, opatrenou vratnou pružinou a po<br />
oboch stranách tiahlami napínania záveru.<br />
Tlakom na piest, ktorý dáva záveru spätný pohyb,<br />
dôjde k vysunutiu a vyhodeniu prázdnej<br />
nábojnice. Pri pohybe záveru dopredu vďaka<br />
vratnej pružine dochádza k odobratiu náboja<br />
z podávača zásobníka, jeho zasunutiu do nábojové<br />
komory a uzamknutiu záveru. Množstvo<br />
odberu zhorených plynov sa dá upravovať<br />
regulačnou skrutkou, čo dovoľuje využiť na<br />
bezporuchovú streľbu širokú paletu nábojov<br />
od rôznych výrobcov. Na predchádzajúcich<br />
modeloch spoľahlivo plnil túto funkciu odfukový<br />
ventil, chod mechanizmu bol vždy rovnomerný<br />
a plynulý.<br />
BAR má jednoduché a predovšetkým spoľahlivé<br />
riešenie zamykania aj pri vysokých tlakoch<br />
rotačným záverom. Ten zamyká otočným<br />
závorníkom so 7 ozubmi v troch radoch<br />
do hlavňovej stopky, čo umožnilo odľahčenie<br />
samotnej konštrukcie. Hlaveň a záver sú upenené<br />
v tele záveru z ľahkej zliatiny. Zbraň má<br />
streleckú pohotovosť, čo pomáhá k rychlejšiemu<br />
prebitiu, prípadne odhaleniu poruchy.<br />
Po vystrelení všetkých nábojov záver zostáva<br />
v zadnej polohe. Vložíme plný zásobník, vypúšťacou<br />
páčkou, ktorá sa nachádza na pravej<br />
strane baskule na konci predpažbia, spustíme<br />
záver. Ozve sa tupý zvuk, ktorý spôsobuje silný<br />
náraz unášača záveru na plastovú zarážku.<br />
Guľovnica je pripravená na streľbu, samozrejme<br />
po zatlačení mechanickej poistky z pravej<br />
strany. Tá blokuje bicí mechanizmus a jazýček<br />
spúšte. Spoušťový mechanismus má vnútorné<br />
bicie kladivko, ktoré je napínané dvoma vinutými<br />
pružinami, uloženými po oboch stranách<br />
kladivka. Konštrukcia nedovoľuje dopad<br />
kladivka na úderník, pokiaľ záver nie je celkom<br />
uzamknutý. Môžeme sa o tom presvedčiť<br />
vizuálne tzv. optickým výstražníkom. Ak<br />
je červená bodka na začiatku vyhadzovacieho<br />
okienka viditeľná a páka napínania záveru<br />
pred ňou, je všetko ako má byť. Samozrejme,<br />
že spúšťový mechanismus nemá napínačik.<br />
Odpor jazýčka spúšte je síce trochu vyšší, fabricky<br />
je nastavený na 16 N. Jeho chod je však<br />
16 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
STRELECTVO<br />
2<br />
3<br />
5<br />
7<br />
9<br />
10<br />
4<br />
6<br />
8<br />
10<br />
hladký a krátky, bez prepadu. To plne zodpovedá<br />
prvotnému určeniu zbrane. Tichú manuálnu<br />
poistku tvorí priečne posuvný valček,<br />
uložený v koreni lučíka. Všetky spomenuté<br />
prvky tvoria súčasť bezpečnosti modelov<br />
zbraní BAR MK3.<br />
Hmotnosť 3 350 g a dĺžka iba 1060 mm<br />
je základným predpokladom výbornej manipulácie<br />
so zbraňou. Po uchopení a rýchlom<br />
zalícení zbraň perfektne sadne do<br />
ramena. S výbornou botkou Recoil Pad, s inflexnou<br />
technológiou znižuje zdvih guľovnice<br />
a urýchľuje opakované zamierenie zbrane<br />
na cieľ, takže strelec môže páliť jednu ranu<br />
za druhou. Masívny plechový dvojradový zásobník<br />
na 3 náboje má plastový podávač.<br />
V šachte je vzadu zachytený listovou pružinou<br />
a vpredu západkou, ktorá je jeho súčasťou.<br />
Pred lúčikom je vrúbkovaný plastový jazýček<br />
vypúšťania zásobníka.<br />
Na malé strelecké otestovanie s otvorenými<br />
mieridlami sme použili veľmi presné americké<br />
náboje Winchester Super X. Poloplášťové<br />
strely (Power-Point) s oloveným, vpredu obnaženým<br />
jadrom, majú hmotnosť 18,50 g (286<br />
gr), úsťovú rýchlosť v 0<br />
719 m/s a počiatočnú<br />
energiu E 0<br />
4794 J. O presnosti sme nemali pochybnosti.<br />
Na medzinárodný pištoľový terč<br />
vzdialený 50 metrov sme dosiahli jednoduchý<br />
priemerný rozptyl 29 mm pri troch ranách.<br />
Vzhľadom na plochú dráhu strely, sústrel<br />
bol iba 25 mm pod stredom terča. Optimálna<br />
vzdialenosť s nulovým prevýšením je pre<br />
tieto náboje 100 m. Vynikajúca presnosť potvrdzuje,<br />
že tieto zbrane môžu dosahovat na<br />
100 m rozptyl pod 1 MOA (uhlovú minútu<br />
29,08 mm).<br />
TECHNICKÉ PARAMETRE<br />
Výrobca:<br />
Model:<br />
Kaliber:<br />
Celková dĺžka:<br />
Dĺžka hlavne:<br />
Dĺžka pažby:<br />
Dĺžka zámernej:<br />
Hmotnosť:<br />
Kapacita zásobníka:<br />
Cena:<br />
Predajca:<br />
Fabrigue National<br />
Herstal, Belgicko<br />
Browning BAR MK3<br />
Eclipse Fluted<br />
9,3 x 62 mm<br />
1 060 mm<br />
530 mm<br />
360 mm<br />
340 mm<br />
3 350 g<br />
3 náboje<br />
1 990,-Eur<br />
Puškárstvo Hermes,<br />
Bratislava<br />
Vzhľadom na účinnejší dostrel loveckých<br />
guľovníc mnohé zbrojovky v súčasnosti upúšťajú<br />
od mechanických mieridiel. Sú nahradzované<br />
kolimátormi a optikou so širokým<br />
zorným polom pre streľbu na rýchlo sa pohybujúcu<br />
zver. Je chválihodné, že Fabrigue National<br />
si zachováva inštalovanie kvalitných<br />
mušiek a cieľnikov predovšetkým na nadháňkových<br />
zbraniach. Perfektné otvorené mieridlá<br />
sú zvýraznené svedlovodiacimi vláknami.<br />
Stranovo aj výškovo nastaviteľná muška<br />
červeným vláknom a cieľnik dvoma zelenými<br />
tritiovými bodkami, pričom nosná základňa<br />
má bielu linku. Na upenenie montáže pre optiku<br />
sú na hornej časti puzdra záveru štyri „zablendované“<br />
otvory. O tom, že sa Browning<br />
snaží poskytnúť zákazníkom maximálny konfort<br />
svedčí aj súčasť výbavy, plastové podložky,<br />
ktoré sa montujú medzi baskulu a pažbu,<br />
čím sa dosiahne jej požadovaný sklon a dĺžka<br />
i rýchloupínacie putká na remeň.<br />
Jednou z predností guľovníc od Browningu<br />
je aj minimálna náročnosť na údržbu, lebo<br />
zbraň sa prakticky nerozoberá. Spočíva vo vyčistení<br />
hlavne po streľbe, občasného vyutierania<br />
vnútorných časti tela pri vybratí zásobnika<br />
a vonkajších plôch plynového mechanizmu<br />
po stiahnutí predpažbia. Ďalšia údržba je už<br />
len záležitosťou odborníkov. Rýchlosť, spoľahlivosť<br />
a elegancia, to sú základné atribúty novej<br />
samonabíjacej guľovnice BAR MK3. Odborníci<br />
i skúsení lovci tvrdia jedno, že táto<br />
zbraň v akýchkoľek klimatických podmienkach<br />
a s najrôznejším druhom nábojov nikdy<br />
nesklame. Predáva sa v prepravnom kufríku<br />
z ABS plastu s jednoduchou výbavou za cenu<br />
1990 Eur.<br />
Pripravil: Ing. Ľuboš Ivanovčan<br />
01) Prepravný kufrík z ABS plastu a Browning BAR MK3.<br />
02) Samonabíjacia guľovnica BAR MK3 Eclipse Fluted.<br />
03) Bočné zámkové dosky s rozvilinami<br />
a zvieracími motívmi.<br />
04) Ergonomicky tvarovaný jazýček vypúšťania zásobníka.<br />
05) Kovový zásobník s plastovým podavačom na 3 náboje.<br />
06) Otvorený záver a vyhadzovacie okienko nábojníc.<br />
07) Rotačný záver so 7 uzamykacími zubmi.<br />
08) Tzv. optický výstražník dovretia záveru.<br />
09) Kanilovaná hlaveň so svetlovodiacou muškou.<br />
10) Masívny cieľnik s tritiovými bodkami a bielou linkou.<br />
11) Hlavisko s rýhloupínacim putkom a botkou Inflex II.<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
17
STRELECTVO<br />
ZEISS VICTORY<br />
V8 – UNIVERZÁLNY<br />
PUŠKOHĽAD<br />
Kvalitný puškohľad je základ presnej streľby. Carl Zeiss AG je nemecká firma, líder medzinárodnej<br />
skupiny spoločností v odbore optiky a opto-elektroniky s celosvetovou pôsobnosťou.<br />
Firma patrí medzi najstaršie na svete v obore optiky. Založil ju nemecký optik<br />
Carl Zeiss v Jene. Najväčšia vďaka od nás poľovníkov pánu Zeissovi patrí za pozorovaciu<br />
a zameriavaciu optiku, konkrétne za najvyšší rad puškohľadov Zeiss Victory V8.<br />
Róbert Maráček, lesník LS<br />
Riadok, OZ Malacky<br />
Keď sa povie V8, moja prvá reakcia bola,<br />
že ide o americké športové vozidlo s osemvalcovým<br />
motorom do V a obsahom štyri<br />
a viac litrov. Ak sa však povie Zeiss V8,<br />
znamená to, že Zeiss vo svojom špičkovom<br />
rade Victory ponúka nový zameriavací ďalekohľad<br />
s osemnásobným rozsahom zoomu.<br />
V novom a zároveň prvom predstavenom<br />
rade boli dva zameriavacie ďalekohľady: 1,8-<br />
14x50 a 2,8-20x56. Neskôr výrobca predstavil<br />
„pohonovú“ V osmičku:1,1-8x30<br />
a prednedávnom najvýkonnejší z radu V8:<br />
4,8-35x60.<br />
Na prvý pohľad nie je nová V8 nijako<br />
ohurujúca. Vyzerá celkom normálne, skôr<br />
som mal dojem nejakého „kraťasa“ s pomerne<br />
rozmerným stavidlom zvislej osi. Tento<br />
dojem sa vytratil v okamihu, keď som<br />
puškohľad vzal do ruky. Mohutný tubus 36<br />
mm, nastavovanie paralaxy na ľavej strane,<br />
a to rozmerné stavidlo zvislej osi, ktoré<br />
sa mi v prvom momente vôbec nepáčilo, sa<br />
zmenilo na balistickú vežu ASV Long Range.<br />
Puškohľad Zeiss V8 2,8-20x56 som mal<br />
možnosť vyskúšať aj priamo v teréne. Najskôr<br />
na poľovačke a neskôr na long rangeovej<br />
strelnici pri streľbe na 600 metrov. Moje<br />
dojmy boli neskutočné, opticky dokonalý<br />
puškohľad v spojení s perfektne fungujúcou<br />
mechanikou je záruka úspechu pre poľovníka,<br />
aj pre športového strelca. Toto všetko<br />
radí puškohľady Victory V8 na vrchol svetovej<br />
konkurencie.<br />
Špecifkácia Victory V8 2,8-20x56: zväčšenie<br />
2,8-20, účinný priemer šošoviek 27,5 mm<br />
a 56 mm, priemer výstupnej pupily 9,9 mm<br />
a 2,8 mm, faktor stmievania 7,9-33, zorné<br />
pole v 100 m: 15,5 m- 2,1 m, dioptrická korekcia:<br />
-3,5/+2,0 vzdialenosťou oka od okuláru<br />
95 mm. Paralaxa 50 m – nekonečno.<br />
Rozsah nastavenia na 100 m na výšku 310<br />
cm a do strany 200 cm. 1 klik na 100 m = 1<br />
cm.<br />
Rad Victory V8 dal konkurencii „mat“<br />
a svojou všestrannosťou je určený pre všetky<br />
typy lovu.<br />
18 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
AKTUALITY<br />
ĽUDSTVU HROZÍ, ŽE PRÍDE O KÁVU.<br />
AJ V DÔSLEDKU ODLESŇOVANIA<br />
V médiách aktuálne rezonuje informácia<br />
o tom, že ľudstvu hrozí nedostatok kávy.<br />
Vedci vo dvoch štúdiách, publikovaných<br />
vo vedeckých časopisoch Science Advances<br />
a Global Change Biology zistili, že kávovníkom<br />
hrozí vyhynutie. Odhadujú, že do 60<br />
rokov zmizne z povrchu zemského kávovník<br />
arabský, z ktorého sa vyrába káva. Podľa<br />
vedcov je ohrozená viac ako polovica druhov<br />
kávovníkov. Príčinou tejto hrozby je<br />
podľa ich zistení nielen klimatická zmena,<br />
ale aj odlesňovanie a nedostatočná ochrana<br />
rastlín. Vedci odporúčajú producentom<br />
kávy, aby urýchlene zaviedli cielené opatrenia<br />
na ochranu lesných porastov v tropických<br />
oblastiach, vhodných na pestovanie kávovníkov.<br />
Bez súvislých lesov kávovníky nie<br />
sú schopné prežiť. S narastajúcim odlesňovaním<br />
tieto rastliny strácajú prostredie potrebné<br />
na rast. Najhoršia je podľa zistení vedcov<br />
situácia je na Madagaskare a v Tanzánii.<br />
Etiópia na tento účel už vytvorila tri chránené<br />
oblasti na ochranu kávovníka arabského.<br />
Zdroj: http://www.lesmedium.sk<br />
LESNÍCI SI PRIPOMENULI<br />
VÝROČIE SLÁVNEHO<br />
PREDCHODCU<br />
Založil nielen tradíciu lesnej prvovýroby,<br />
ale význam lesného hospodárstva videl v zachovaní,<br />
zabezpečovaní a všestrannom zveľaďovaní<br />
lesov,“ povedal generálny riaditeľ<br />
štátneho podniku Lesy Slovenskej republiky<br />
Ing. Marián Staník. Úctu slávnemu rodákovi<br />
vzdali aj kanadskí a americkí Slováci. Pavol<br />
Datko, žijúci v kanadskom meste Windsor<br />
v provincii Ontario, požiadal o položenie<br />
venca v ich mene známeho lesníckeho historika<br />
Ing. Júliusa Burkovského. Je viac než<br />
symbolické, že práve tento historik venoval<br />
niekoľko rokov práce napísaniu diela, ktoré<br />
zatiaľ v slovenskej faktografickej literatúre<br />
chýbalo – podrobného, vedecky spracovaného<br />
životopisu Jozefa Dekreta Matejovie.<br />
Zdroj: http://www.lesmedium.sk<br />
POĽOVNÍCI ULOVILI V SEZÓNE<br />
VÝRAZNE MENEJ VLKOV,<br />
AKO IM POVOĽUJE KVÓTA<br />
Poľovníci v tejto poľovnej sezóne zastrelili<br />
30 vlkov, stanovená kvóta im pritom umožňovala<br />
uloviť 70 týchto šeliem. Poľovnícka<br />
sezóna sa skončila. Každý rok trvá od 1. novembra<br />
do 15. januára. Agentúru SITA o tom<br />
informoval Daniel Hrežík z odboru komunikácie<br />
ministerstva pôdohospodárstva. Vlka<br />
nie je možné loviť napríklad v územiach<br />
s piatym stupňom ochrany či na územiach<br />
európskeho významu, kde je táto šelma<br />
chránená. Loviť vlka možno len individuálne,<br />
spoločné poľovačky sú zakázané. V jednom<br />
poľovnom revíri možno uloviť najviac<br />
dva jedince, s výnimkou poľovných revírov<br />
väčších ako 10 tisíc hektárov.<br />
Zdroj: www.sita.sk<br />
MEDZINÁRODNÝ DEŇ LESOV<br />
Valné zhromaždenie OSN v roku 2012 vyhlásilo<br />
21. marec za Medzinárodný deň lesov<br />
(IDF). Deň oslavuje a zvyšuje povedomie<br />
o dôležitosti všetkých druhov lesov. Pri príležitosti<br />
každého Medzinárodného dňa lesov<br />
dostávajú krajiny výzvu na miestne, národné<br />
a medzinárodné snahy o organizáciu činností<br />
zahŕňajúcich <strong>lesy</strong> a stromy, ako sú kampane<br />
na vysádzanie stromov. Tému každého<br />
medzinárodného dňa lesov vyberá Spoločné<br />
partnerstvo pre <strong>lesy</strong>. Na rok <strong>2019</strong> je Lesy<br />
a vzdelávanie.<br />
Zdroj: http://www.fao.org/<br />
international-day-of-forests/en/<br />
V piatok 18. januára si lesníci zo štátneho<br />
podniku Lesy SR položením vencov pripomenuli<br />
178 rokov od smrti významného<br />
priekopníka moderného lesníctva Jozefa<br />
Dekreta Matejovie. Pietny akt sprevádzali<br />
tóny slávnostných lesníc pri buste J. D. Matejovie<br />
v centre Banskej Bystrice. „Jozef Dekret<br />
Matejovie sa narodil 12. júla 1774 v Dobroči<br />
pri Čiernom Balogu na strednom Slovensku.<br />
Bol významným slovenským horárom,<br />
ktorý najmä na Horehroní zaviedol a presadzoval<br />
v ťažbe dreva pílu namiesto sekier,<br />
no predovšetkým bol priekopníkom v obnove<br />
lesov,“ povedala v príhovore vedúca Lesníckeho<br />
a drevárskeho múzea Mgr. Ľubica<br />
Miľanová. Hlavnou Dekretovou myšlienkou<br />
bolo plánovité zalesňovanie hôr zdevastovaných<br />
niekoľkými storočiami ťažby dreva<br />
pre potreby baníctva, hutníctva a sklárstva.<br />
Jeho zásluhou sa na Slovensku začalo s výsevom<br />
v lesoch z vlastných zdrojov, spúšťaním<br />
dreva rizňami a zaviedlo sa všeobecné používanie<br />
ručnej píly. „Hoci bol samouk a lesný<br />
praktik, bol zároveň obhajcom progresívnych<br />
myšlienok pri obhospodarovaní lesov.<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
19
HISTÓRIA<br />
Tempora mutantur, et nos mutamur in illis<br />
(Časy sa menia a my sa meníme s nimi)<br />
SPOMIENKY<br />
NA TAXÁCIU<br />
pokračovanie<br />
S Vlaďom Koutným som sa po jeho odchode<br />
od Ústavu stretával služobne. Predbehnem<br />
teraz udalosti. Znovu som sa s ním<br />
stretol v roku 1981 na Lesnej správe Myslejovice,<br />
kde pri našom nástupe na vonkajšie<br />
práce práve odovzdával funkciu ťažbového<br />
technika a sťahoval sa aj s rodinou na Lesnú<br />
správu Borohrádek vo východných Čechách.<br />
Naše ďalšie stretnutie bolo práve tam,<br />
v roku 1986, pri vypracovávaní LHP pre tento<br />
hospodársky celok. Pracoval ako zástupca<br />
vedúceho správy. Tretíkrát v roku 1991<br />
znovu na lesnej správe Myslejovice, kam sa<br />
z Borohrádku natrvalo vrátil a robil polesného<br />
na polesí Pustiměř. Vlaďo mal za manželku<br />
Slovenku z Bratislavy, s ktorou sa zoznámil<br />
počas základnej vojenskej služby vo<br />
vojenskom útvare v Lozorne pri Bratislave.<br />
Od roku 1993 som pracoval na slovenskom<br />
ministerstve obrany. Pri návštevách svokra<br />
v Bratislave ma Vlaďo aj s manželkou nikdy<br />
neobišiel a vždy ma na mojom pracovisku<br />
navštívil. Posedeli sme, vypili pivo, pospomínali<br />
na známych. Boli to príjemné<br />
stretnutia. Vlaďo mi dal svoju vizitku a vždy<br />
ma vyzval, aby som ho pri ceste na Moravu<br />
Ladislav Kaffka<br />
Zo Sučian sme v septembri stihli odskočiť<br />
na dvojtýždňovú výpomoc na Lesnú správu<br />
Hlubočky vo vojenskom obvode Libavá.<br />
Tam sme sa zoznámili s pracovníkmi jednej<br />
z dvoch pobočiek HÚL, ktoré mali sídlo vo<br />
Veľkej Bystřici pri Olomouci. Vedúcim pobočky,<br />
ktorej sme pomáhali, bol Ing. Zdeněk<br />
Doležal, familiárne prezývaný „Drdol“, ktorému<br />
neskôr amputovali nohu a potom pracoval<br />
na útvare kontroly Generálneho riaditeľstva.<br />
Ďalšími pracovníkmi tejto pobočky<br />
boli v tom čase Ing. Pelc, Jiří Dvorský, Vladislav<br />
Koutný. Pri výpomoci nám poskytli aj<br />
figurantov, príslušníkov sovietskej armády,<br />
väčšina z nich bola šikmooká. Nepamätám si<br />
už, z ktorých končín Sovietskeho zväzu boli,<br />
možno Tatári, možno Kazachovia. Pamätám<br />
si však, že všetci piati mali v prvý deň, keď<br />
Časť skupiny HÚL z roku 1975 zľava Ing. Ján Pitoňák , Ing. Ladislav Kafka, Klára Hotvátová, Ing. Ján Stano<br />
s nami mali ísť, pridelený jeden veľký chlieb<br />
a jednu veľkú konzervu. Zrejme predpokladali,<br />
že budú celý deň pospolu. Tak nám iné<br />
nezostávalo, ako z vlastného jedla zásobiť aj<br />
svojho sovietského figuranta, veď sme išli<br />
s ním každý svojou cestou. Čo už, chlieb sa<br />
rozdeliť dal, horšie to bolo s konzervou. Najlepšie<br />
z nich pochodil ten, ktorému napokon<br />
zostala. Neviem, či sa s konzervou rozdelil so<br />
svojim taxátorom, a ak áno, či ponúknutý taxátor<br />
z konzervy sovietskej výroby jedol alebo<br />
aspoň ochutnal… Po ukončení výpomoci<br />
nám pekný rozlúčkový večer pripravil Vladislav<br />
Koutný, keď nás pohostil na svojom<br />
dvore vo Velkej Bystřici čerstvo údenými,<br />
ešte teplými makrelami. Po dvoch týždňoch<br />
sme sa vrátili do Sučian.<br />
SMUTNÁ<br />
NÁVŠTEVA<br />
navštívil na polesí v Pustiměři. Tak som sa<br />
raz aj s manželkou vybral nielen za ním, ale<br />
aj na Moravu. Prišli sme do Pustiměře, pri<br />
hľadaní polesia som nejako zablúdil. Stretli<br />
sme nejakého pána, pýtam sa - kde je tu,<br />
prosím vás, polesie vojenských lesov? On<br />
na to: „A koho tam hledáte“? „Pána Koutného,“<br />
odpovedám. „No polesí je tam,“ vraví<br />
a ukazuje rukou smer, „ale pana Koutného<br />
nenajdete, pan Koutný už není“. Tak som<br />
sa dozvedel o Vlaďovej náhlej smrti, v lese na<br />
svojom polesí vo veku okolo 56 rokov, pred<br />
sviatkom Všetkých svätých. Chystal čečinu<br />
na hroby, pri tom odišiel. Bol to dobrý priateľ,<br />
dobrý kolega i dobrý človek. Nemal nám<br />
to urobiť, mal s tým počkať ešte aspoň 30 rokov.<br />
PROJEKT<br />
S OTÁZNIKMI<br />
Vonkajšie práce v Sučanoch sme skončili<br />
niekedy v novembri. Zúčastnili sa na<br />
nich aj typológovia Ústavu Ing. Jan Lacina<br />
– priateľsky nazývaný „Lahvinka“ a nový<br />
20 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
HISTÓRIA<br />
typológ a špičkový mykológ Ing. Jiří Lazebníček,<br />
ktorý nastúpil po predošlom typológovi<br />
Ing. Jaromírovi Vorlovi. Prieskum s využitím<br />
poznatkov taxátorov vykonal vonku<br />
aj ochranár Ústavu Lubomír Vojtech, ktorý<br />
svoje zaradenie prevzal po predošlom ochranárovi<br />
Šmídovi, ktorý sa, myslím, zabil na<br />
motocykli. Lubomír Vojtech neskôr dostal aj<br />
posilu, Ing. Iva Vicenu CSc., ktorý predtým<br />
pôsobil v štátnych lesoch ČR, väčšinou na<br />
Šumave. To však bolo oveľa neskôr, až niekedy<br />
v osemdesiatych rokoch. Ing. Jan Lacina<br />
sa v Ústave potom už dlho nezdržal, na jeho<br />
miesto nastúpil nový typológ Ing. Jaromír<br />
Málek CSc. Kancelárske práce v období zima<br />
1973-jar 1974 boli výnimočné len v tom, že<br />
zvonku vyhodnotené farebné ortofotomapy<br />
v mierke 1:5000 sa prekresľovali na astralon<br />
(to som zažil pri taxácii prvý aj poslednýkrát)<br />
a z tohto potom vznikli hospodárske<br />
mapy v tejto mierke. Nepamätám sa, ako<br />
sme takto vyhotovené mapové dielo zavesili<br />
na okolité štátne mapové dielo a či to šéf vôbec<br />
s niekým odsúhlasoval. Ďalším dielom,<br />
ktorým sa prezentoval najmä šéf a do definitívnej<br />
podoby sa spracovávalo počas kancelárskych<br />
prác, bol takzvaný „Projekt rekonštrukcie<br />
hornej hranice lesa LHC Sučany“.<br />
Projekt ako papierové dielo slávu síce zožal,<br />
dostali sme aj odmenu vatikánskou menou,<br />
ale či sa z neho v praxi realizovala čo<br />
i len čiarka, to ani netuším. Keď idem okolo<br />
a z doliny Váhu sa pozerám na hory Krivánskej<br />
Malej Fatry, v ktorých som v roku 1973<br />
stratil množstvo potu aj hmotnosti, nezdá sa<br />
mi, že by sa horná hranica lesa nejako posunula<br />
vyššie aj napriek „Projektu“, ktorý sme<br />
v roku 1973 vypracovali.<br />
ZMENY<br />
V SKLENOM<br />
Keďže som sa na Lesnú správu Sklené<br />
už ako taxátor nikdy nevrátil, nedá mi, aby<br />
som sa nezmienil o ďalšom vývoji, ktorý ju<br />
Pred bytovňou v Jakubanoch - správa Ing. Ladislv Kaffka , Ing. Jozef Korman a figuranti<br />
stihol. Bol tam problém so správcom. Róbert<br />
Thonhauser ešte krátko pred odchodom<br />
do dôchodku pôsobil ako vedúci polesia<br />
v Sučanoch. Funkciu lesného správcu<br />
od neho prevzal Ing. Ladislav Molnár, ktorý<br />
bol ako perspektívny mladý káder aktivovaný<br />
v hodnosti kapitána a predtým pracoval<br />
na lesnej správe Pliešovce ako zástupca<br />
vedúceho správy. Po Ing. Molnárovi, ktorý<br />
odišiel približne po jednom alebo dvoch rokoch<br />
správcovania za výrobného námestníka<br />
do Malaciek, sa správcom stal Ladislav Ivanič,<br />
štiavnický absolvent z roku 1955, ktorý<br />
pred Skleným pôsobil ako lesný správca na<br />
Tichom Potoku v pôsobnosti PR VLM Kežmarok.<br />
Odtiaľ, z nejakého, mne neznámeho<br />
dôvodu (údajne z nejakého trestu), musel<br />
odísť (vo funkcii na Tichom Potoku ho striedal<br />
Vladimír Bohmer - prvý človek, s ktorým<br />
som sa v Kežmarku pri zháňaní miesta<br />
rozprával) a PR VLM Pliešovce ho asi po<br />
nejakej známosti umiestnilo za správcu na<br />
Sklené. Nepamätám sa, ako dlho bol správcom,<br />
ale personál lesnej správy nebol veľmi<br />
nadšený z jeho spôsobov výkonu správy.<br />
To som sa dozvedel len pri náhodných návštevách,<br />
keď sa napríklad robil pasport lesnej<br />
dopravnej siete a bolo potrebné navštíviť<br />
každú lesnú správu. Počas pôsobenia Ivaniča<br />
som na Sklenom stretol aj v tom čase kapitána<br />
a budúceho riaditeľa PR VLM Kežmarok<br />
Ing. Miroslava Horvátha, ktorý tam bol<br />
po nejakom čase strávenom v Malackách na<br />
ďalšej stáži. Po Lacovi Ivaničovi, ktorého po<br />
nejakom čase preložili na Lesnú správu Pliešovce<br />
za výrobného technika, sa správcom<br />
v Sklenom stal káder, ktorý prišiel zo štátnych<br />
lesov. Ani ten sa však v Sklenom dlho<br />
neudržal. Asi mu nevyhovovala disciplína<br />
a poriadok, ktoré bolo potrebné vo Vojenských<br />
lesoch a majetkoch dodržiavať. Konečne<br />
po ňom za správcu menovali Ing. Jaroslava<br />
Cibuľu, ktorý potom Sklenému šéfoval<br />
úspešne a dlho, temer až do svojej predčasnej<br />
smrti. Už len svojou vyše dvojmetrovou<br />
postavou bývalého basketbalového hráča<br />
Slávie Zvolen vzbudzoval rešpekt. Rešpekt<br />
Časť komisie základného protokolu na tvorbu LHP na roky<br />
1985 – 1994 pre LHC Mikulášov (závod Malacky) na jar<br />
1984. Zľava: lesný správca LS Mikulášov Ján Stískal, technik<br />
LS Mikulášov Roman Čulen, Ing. Zdeněk Šíp ÚHÚ VLS,<br />
Ing. Miroslav Hulka ÚHÚ VLS a Hubert Friedl GR VLS.<br />
z Jara mali najmä neporiadni občania tmavšej<br />
pleti, ale aj rôzne iné živly. Jaro predčasne<br />
zomrel, mohlo to byť okolo roku 2004. Po<br />
ňom bol šéfom správy Ing. Kaplan. Ešte neskôr<br />
správe šéfoval aj Ing. Jozef Král z Malaciek.<br />
Počas týchto zmien na mieste správcu<br />
z personálu odišli Róbert Thonhauser, Otto<br />
Schwarz, Marián Thonhauser, Lintner, Repiský,<br />
Klesken, naopak až do dôchodku zmeny<br />
vydržali Vojtech Hammer, Abel Petráš,<br />
a temer aj Ervín Neuschl. Prišli aj noví – Ján<br />
Gutten a Ján Matiašovský, obidvaja absolventi<br />
z Banskej Štiavnice, tí však neskôr, za<br />
nových pomerov, prácu na správe a vo VLM<br />
stratili.<br />
CESTY PRE<br />
SÚKROMNÍKOV<br />
Musím sa ešte zmieniť aj o lesnom hospodárskom<br />
celku Sučany. VLM, podnikové riaditeľstvo<br />
Pliešovce, zásluhou najmä výrobného<br />
námestníka a neskoršie riaditeľa plk.<br />
Ing. Jozefa Ulianka a príslušného projektantského<br />
tímu, investovali značné množstvo finančných<br />
prostriedkov do vybudovania siete<br />
lesných ciest a zvážnic na tomto celku. Bez<br />
týchto investícii sa na tomto celku dalo akurát<br />
tak peši poľovať a nie lesnícky hospodáriť.<br />
Myslím si, že v dnešnej dobe Urbárske<br />
spoločnosti Turany a Sučany, ako vlastníci<br />
lesa, môžu Vojenským lesom dlho ďakovať<br />
za sprístupnenie lesných porastov. Bohužiaľ,<br />
VLM si zase môžu sypať popol na hlavu<br />
zato, že investovali do cudzieho majetku. Urbárske<br />
spoločnosti prišli k sprístupneniu lesných<br />
porastov zadarmo. Pochybujem, že sa<br />
VLM aspoň poďakovali. Naopak, chceli od<br />
VLM ešte nájom za uplynulé roky. Dnes je<br />
na tomto celku v štátnom vlastníctve približne<br />
300 až 400 hektárov, zvyšná výmera bola<br />
vrátená pôvodným vlastníkom. Aká je v súčasnosti<br />
intenzita výcviku na bývalej tankovej<br />
strelnici v Sučanoch mi nie je známe,<br />
takisto nepoznám stav lesných porastov po<br />
ich vrátení pôvodným vlastníkom. Od roku<br />
1973 moja noha na územie LHC Sučany nevstúpila<br />
ani v rámci kontrol plnenia predpisov<br />
LHP.<br />
pokračovanie v budúcom čísle<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
21
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
JUBILANT Z JOVSY<br />
Jediným zamestnancom v robotníckych profesiách na OZ Kamenica nad Cirochou, ktorý<br />
si v kolónke vek napíše toho roku číslo 60, je Michal Modrák z Lesnej správy Jovsa.<br />
Tvoji dvaja synovia tiež pracujú vo<br />
Vojenských lesoch. Majú vlastné<br />
pracovné skupiny v ťažbe dreva. Teda<br />
aj tu platí porekadlo „Jablko nepadá<br />
ďaleko od stromu“, alebo po lesnícky<br />
„Bukvica nepadá ďaleko od buka“?<br />
Bývam v Jovse, dedina je pod lesom.<br />
Oboch synov som od malička brával do lesa,<br />
či už na prechádzky, na huby, alebo v ich<br />
staršom veku chystať drevo v samovýrobe.<br />
Často to bolo spolu s kolegom lesníkom Vincom<br />
Megelom, ktorý mal tiež dvoch chlapcov,<br />
starým Záhorčákom a jeho synom, a tak<br />
nás úsmevne nazývali - aha, ide lesná škôlka…<br />
Časom sa synovia priučili môjmu remeslu<br />
a dnes obaja pracujú pre <strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong>,<br />
ako dodávatelia prác v ťažbe dreva.<br />
Michal, ako si spomínaš na svoje<br />
začiatky vo Vojenských lesoch?<br />
Pamätám si, akoby to bolo ešte len teraz. Do<br />
Vojenských lesov som nastúpil v septembri<br />
roku 1993 na lesnú správu Jovsa ako pracovník<br />
pestovateľskej činnosti. O tri mesiace neskôr<br />
ma preradili na pozíciu piliara a traktoristu<br />
do novovzniknutej komplexnej čaty,<br />
v ktorej som pracoval so svojimi kolegami<br />
Michalom Zahorčákom a Petrom Gunčom.<br />
Neskôr, po organizačných zmenách v roku<br />
2005, prechode na dodávateľský spôsob vykonávania<br />
prác v lesníckych činnostiach<br />
a odovzdaní mechanizačných prostriedkov<br />
do nájmu, som sa rozhodol, že zostanem<br />
pracovať vo VLM ako vlastný zamestnanec.<br />
Bol som preradený na pozíciu údržbár, opravár,<br />
traktorista, a na tejto pozícií pracujem<br />
dodnes. V prípade potreby nemám problém<br />
sadnuť za volant nákladného auta alebo stavebného<br />
stroja.<br />
Ako hodnotíš spoluprácu<br />
s mladšími kolegami?<br />
Nemôžem sa sťažovať. Rád poučím a ukážem,<br />
ak mladší kolega chce. Dôležitý je vzájomný<br />
rešpekt a pochopenie. Odovzdávanie<br />
a prijímanie skúseností sa vyplatí. Starší<br />
mladšiemu, ale aj naopak. Dnes si prácu nemožno<br />
vyberať. Práca v lese je aj o tom, že sa<br />
jeden na druhého môžeme spoľahnúť.<br />
Michal, na záver ešte jedna otázka.<br />
Akú máš víziu o svojom voľnom<br />
čase po odchode do dôchodku?<br />
Voľný čas budem veľmi rád tráviť so svojou<br />
rodinou, s vnúčatami. Už som dvojnásobný<br />
dedko, z čoho mám veľkú radosť. Ak<br />
mi zdravie dovolí, určite budem ešte vypomáhať<br />
svojim synom v ťažbe dreva.<br />
Michal, v mene všetkých zamestnancov sa ti<br />
chcem poďakovať za odvedenú prácu a do nasledujúcich<br />
rokov zaželať najmä veľa zdravia,<br />
šťastia, životného optimizmu a rodinnej pohody.<br />
Ing. Marek Hojdan, vedúci LS<br />
Jovsa, OZ Kamenica nad Cirochou,<br />
(text, foto), hojdan.marek@vlm.sk<br />
JUBILANTKA JARKA<br />
Jaroslava Peliešková, naša kolegyňa a priateľka, oslávila v uplynulých dňoch významné<br />
životné jubileum. Jarka sa narodila v Trenčíne, ale ako kedysi nebolo výnimkou, jej rodičia<br />
sa rozhodli presťahovať za prácou, ktorú našli na Vojenských lesoch a majetkoch Pliešovce.<br />
Už ako dieťaťu jej učarovala príroda na kopaniciach, kde vyrastala, preto sa rýchlo stotožnila<br />
s novým prostredím uprostred nádherných lesov. Vyučila sa ako krajčírka a po škole<br />
pracovala tri roky v Plete vo Veľkom Krtíši. Počas tohto obdobia sa aktívne zúčastňovala na<br />
pretekoch brannej všestrannosti. Naši mladší kolegovia pravdepodobne nevedia, ale tí skôr<br />
narodení určite vedia, o čom píšem.<br />
Ing. Katarína Belanová,<br />
PhD., referent OV GR<br />
V roku 1990 sa Jarka zamestnala vo Vojenských<br />
lesoch a majetkoch na Poľnohospodárskej<br />
správe Lešť. Pracovala ako ošetrovateľka<br />
hovädzieho dobytka. Postupom času, ako<br />
sa poľnohospodárska činnosť z vojenských<br />
lesov vytrácala, menili sa aj pracovné pozície<br />
zamestnancov. Týkalo sa to aj Jarky, ktorá od<br />
roku 1995 pracovala ako sezónna pracovníčka<br />
v pestovateľskej činnosti. Po ôsmich rokoch,<br />
v roku 2003, prišla ďalšia zmena a Jarkinou<br />
hlavnou pracovnou náplňou sa stalo upratovanie<br />
a starostlivosť o poľovníckych hostí. Od<br />
roku 2015 pracuje vo Vojenských lesoch a majetkoch<br />
na čiastočný úväzok a venuje sa predovšetkým<br />
výrobe mechanickej ochrany lesa.<br />
Jarku mnohí poznajú ako vášnivú hubárku.<br />
Počas rozhovoru mi niekoľkokrát prízvukovala,<br />
že miluje prírodu, hubárčenie a zvieratá,<br />
a že by nikdy nedokázala žiť v meste. Okrem<br />
iného číta tzv. motivačné knihy, ktoré by mali<br />
človeka pozitívne naladiť, cestou podvedomia<br />
naučiť zvládať stres a tak ukázať cestu ku<br />
šťastiu (teda aspoň ja som im tak porozumela,<br />
pozn. autora).<br />
Milá Jarka, dovoľ mi, aby som ti v mene celého<br />
kolektívu Vojenských lesov a majetkov SR,<br />
š.p. popriala najmä veľa zdravia, milujúcich<br />
ľudí okolo teba, čo najviac šťastia a aby si vo<br />
svojom živote našla harmóniu, o ktorej čítaš<br />
v knihách.<br />
22 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
NÁŠ JUBILANT<br />
Ing. MIROSLAV HALAJ<br />
Začiatkom roku <strong>2019</strong> sa dožil náš kolega a nebojím sa povedať aj priateľ Ing. Miroslav<br />
Halaj krásneho životného jubilea 60 rokov.<br />
Do Vojenských lesov a majetkov ho priviedla<br />
láska k manželke Márii. V decembri<br />
1986 nastúpil na pozíciu projektanta na<br />
generálne riaditeľstvo štátneho podniku.<br />
V pracovnom kolektíve mal šťastie na takých<br />
kolegov, ako boli Ing. František Sliacky,<br />
Ing. Teodor Derco, už zosnulý Ing. Ján Kiršner,<br />
ale aj mnohých ďalších. Postupne prešiel<br />
z funkcie projektanta na pozíciu samostatného<br />
projektanta až po post vedúceho referenta<br />
správy majetku a SZF. Po organizačných<br />
zmenách sa stal v roku 2008 samostatným<br />
odborným referentom oddelenia výroby.<br />
Ing. Halaj sa aj po nástupe do Vojenských<br />
lesov a majetkov naďalej vzdelával. Po dosiahnutí<br />
potrebných rokov praxe si spravil<br />
špecializáciu v odbore stavebníctvo, ktorá<br />
mu umožnila vykonávať funkciu stavebného<br />
dozoru. V rámci absolvovania ďalšieho<br />
vzdelávania môže vykonávať znalca v odbore<br />
stavebníctvo. Vďaka jeho odbornosti a prísnemu<br />
oku môžeme bezpečne využívať kilometre<br />
prístupových komunikácií v rámci<br />
celého štátneho podniku, nad ktorými mal<br />
dozor. V rámci stavebného dozoru dohliadal<br />
nielen na výstavbu prístupových komunikácií,<br />
ale aj na iné investičné stavby a rekonštrukcie.<br />
Medzi ostatné patrí napríklad zrekonštruovaná<br />
budova Lesnej správy Jovsa na<br />
OZ Kamenica. Popri práci sa však stíhal venovať<br />
aj koníčkom, medzi ktoré patrí najmä<br />
šport. Bol niekoľkokrát účastníkom Bielej<br />
stopy, venoval sa aj zjazdovému lyžovaniu.<br />
Z netradičných športov si vyskúšal jazdu na<br />
„krňačkách“ na ktorú do dnes s úsmevom<br />
spomína. Z letných športov k jeho najobľúbenejším<br />
patrí futbal a volejbal. Vo volejbale<br />
dokonca reprezentoval tím riaditeľstva štátneho<br />
podniku na športových hrách. Športu<br />
sa venuje aj naďalej. Nie je mu však cudzí<br />
ani verejný život v Pliešovciach. Aktívne sa<br />
doň zapájal ako poslanec obecného zastupiteľstva,<br />
predseda stavebnej komisie a člen<br />
Dozornej rady Obecných lesov. V dnešných<br />
dňoch je jeho najväčšou radosťou vnučka,<br />
ktorej sa venuje v maximálnej možnej miere.<br />
Mirko, do ďalších rokov ti želám v mene svojom<br />
aj v mene kolegov najmä veľa zdravia,<br />
šťastia, rodinnej pohody a veľa entuziazmu<br />
do ďalších pracovných rokov.<br />
Ing. Ján Bučan, vedúci<br />
referent oddelenia ekonomiky<br />
Pliešovce (text, foto)<br />
Ing. IVAN SCHLOSSER MÁ 55<br />
Náš kamarát a kolega Ing. Ivan Schlosser sa 21. februára sa dožíva 55 rokov. Pri tejto<br />
príležitosti by som vám rád priblížil jeho osobnosť, prácu a koníčky.<br />
Ing. Patrik Kuriš, lesník LS<br />
Jablonové OZ Malacky (text, foto)<br />
Ivan pochádza z Bratislavy. Lásku k prírode<br />
získal vďaka svojmu otcovi, ktorý ho často<br />
brával do lesa na poľovačku. Jeho prastarý<br />
otec dokonca pracoval ako lesník u grófa Pálffyho.<br />
Po ukončení Technickej univerzity vo<br />
Zvolene nastúpil pracovať do Štátnych lesov<br />
ako samostatný technológ, neskôr ako ťažbový<br />
technik. Po určitom čase začal pracovať<br />
ako vedúci poľovníckej cestovnej kancelárie,<br />
neskôr opäť ako ťažbový technik. Pôsobil<br />
aj ako referent pre ťažbu dreva a poľovníctvo.<br />
Do Vojenských lesov nastúpil v roku<br />
2000 ako správca na lesnú správu Jablonové.<br />
V roku 2010 ho na deväť mesiacov premiestnili<br />
na lesnú správu Mikulášov, kde takisto<br />
vykonával funkciu správcu. V októbri 2010<br />
sa vrátil na lesnú správu Jablonové, kde pracuje<br />
vo funkcii správcu doteraz. Za jeho pôsobenia<br />
došlo k zlúčeniu LS Jabloňové a LS<br />
Bažantnica. Na LS Jablonové v tomto období<br />
zodpovedal okrem pracovných povinností súvisiacich<br />
s lesným hospodárstvom aj za ťažbu<br />
piesku v dobývacom priestore Bažantnica, za<br />
chov kačíc a následné organizovanie spoločných<br />
poľovačiek na ne a za chov rýb na štyroch<br />
rybníkoch.<br />
K Ivanovým koníčkom patrí kynológia,<br />
strelectvo a poľovníctvo. Jeho obľúbeným plemenom<br />
je jazvečík. Dnes ich má dvoch. Takisto<br />
ho poznáme aj ako veľmi dobrého strelca,<br />
ktorý reprezentoval VLM SR, OZ Malacky<br />
na streleckých pretekoch. Vo voľnom čase aktívne<br />
pôsobí v obvodnej poľovníckej komore<br />
v Malackách, je hodnotiteľom poľovných trofejí<br />
na medzinárodnej úrovni a chodí prednášať<br />
na kurzy budúcim mladým poľovníkom.<br />
Myslím si, že Ivan Schlosser je z tých<br />
šťastných, ktorým sa práca stala koníčkom.<br />
Aj napriek tomu, že pracuje vo vedúcej funkcii<br />
správcu 19 rokov, nezabúda byť najmä<br />
človekom a až potom nadriadeným.<br />
Ivan, v mene spolupracovníkov ti do ďalších<br />
rokov želám najmä pevné zdravie a spokojnosť<br />
nielen v pracovnom, ale aj v súkromnom<br />
živote.<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
23
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
ROZHOVOR S…<br />
Ak sa pozrieme na mapu odštepného závodu Kamenica nad Cirochou, dá sa povedať, že<br />
jeho územie má tvar nepravidelného oválu. Ako koráliky na náhrdelníku sa po hranici tohto<br />
oválu v postupnosti proti smeru hodinových ručičiek nachádzajú obce: Zemplínske<br />
Hámre, Kamenica, Kamienka, Porúbka, Vinné, Kaluža, Kusín, Klokočov a Jovsa. Z týchto<br />
deviatich obcí v piatich vykonávajú funkciu starostu ženy. V obci Jovsa pod južnými svahmi<br />
Vihorlatu je druhé volebné obdobie starostkou Mgr. Ľubica Čornejová.<br />
Mgr. Ľubica Čornejová<br />
nedostatku vody v obci. Po neúspešných žiadostiach<br />
o nenávratný finančný príspevok som<br />
o kritickom stave informovala ministra životného<br />
prostredia a s jeho usmernením sme sa<br />
obrátili na Ministerstvo pôdohospodárstva<br />
a rozvoja vidieka SR v programe IROP. Aj tento<br />
rok sme žiadali Generálne riaditeľstvo VVS,a.s.<br />
Košice o zaradenie do investícií.<br />
Nechýbajú nápady ani pracovný elán, chýbajú<br />
financie potrebné na rozvoj a napredovanie.<br />
Keď počúvam svojich kolegov, ktorí sa<br />
funkcii starostu venujú už dlhší čas a sú starostami<br />
už niekoľko volebných období, hodnotia<br />
terajšie obdobie za neprajné a veľmi nepriaznivé<br />
- veľa kompetencií prešlo na obce, legislatíva<br />
je veľmi obsiahla a prechádza častými zmenami,<br />
prerozdeľovanie dotácií nemá jasné pravidlá<br />
a podlieha veľkej byrokracii i korupcii.<br />
Ktoré skúsenosti z vašej minulej<br />
pracovnej kariéry sa vám najviac<br />
zišli pri výkone terajšej funkcie?<br />
Keďže som učiteľkou, ktorá sa v obci dlhé roky<br />
angažovala v mimoškolskej činnosti a svoj voľný<br />
čas venovala aktivitám s deťmi a mládežou,<br />
povedala by som, že to boli najmä organizačné<br />
schopnosti, kreativita a skúsenosti s projektovou<br />
činnosťou. Ešte ako koordinátorke neformálnej<br />
skupiny mladých ľudí sa mi podarilo<br />
získať cez grantové programy dotácie na voľnočasové<br />
aktivity v obci - konkrétne na zostavu<br />
detského ihriska, zvukovú aparatúru a zemplínske<br />
ľudové kroje. Ďalšou výhodou bol permanentný<br />
styk s ľuďmi a vystupovanie na verejnosti.<br />
Pani starostka, čo hovoríte na údaj o počte<br />
starostiek v spomínaných obciach?<br />
Tento údaj ma určite teší. Som rada, že sme<br />
čoraz viac spoločensky aj politicky uvedomelejší,<br />
že potláčame predsudky a eliminujeme<br />
diskrimináciu žien. Žena má aj v komunálnej<br />
politike svoje miesto a svoj význam. Prináša<br />
jedinečnú energiu, harmóniu, zmysel pre poriadok<br />
a zodpovednosť, zmysel pre sociálne<br />
a estetické cítenie.<br />
Často sa úsmevne hovorí, že slovo<br />
starosta vystihuje jeho poslanie. Po<br />
zemplínsky: „ Starosta še má starac“.<br />
Byť starostom je podľa zákona verejná funkcia,<br />
ktorá sa nevykonáva v pracovnom pomere.<br />
Pre mňa je poslaním, službou, ktorej venujem<br />
všetok svoj čas. Nie je to práca, za ktorou zatvorím<br />
dvere, žijem službou obci a spoluobčanom.<br />
Najväčšou starosťou, s ktorou zápasíme,<br />
je nepomer práce a financií, tých je vždy nedostatok<br />
v porovnaní s množstvom práce, s potrebami<br />
obce a občanov. Našim problémom<br />
i naďalej ostáva získanie dotácie na výstavbu<br />
verejného vodovodu a mrzí ma, že vynaložené<br />
úsilie nie je adekvátne výsledku. Aj keď som<br />
rada, že VVS,a.s. s výstavbou začala, ide zatiaľ<br />
len o malý úsek, ktorým ani zďaleka nenaplníme<br />
potreby občanov a nezlepšíme kritický stav<br />
<strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong>, bez zbytočného lichotenia,<br />
hodnotia po vašom nástupe spoluprácu<br />
so samosprávou obce Jovsa ako oveľa<br />
konštruktívnejšiu a zmysluplnejšiu.<br />
Takéto hodnotenie je pre nás samozrejme potešením.<br />
Našu spoluprácu vnímam rovnako<br />
pozitívne - koľkokrát som sa obrátila s prosbou<br />
o súčinnosť pri riešení problému v obci,<br />
vždy nám podali pomocnú ruku, a to promptne<br />
a flexibilne, čo si ako starostka nesmierne<br />
vážim.<br />
Aké sú vaše hlavné najbližšie priority<br />
pri fungovaní a rozvoji obce?<br />
Plánov a nápadov je veľa, nerada predbieham,<br />
pretože každý návrh prechádza schvaľovaním<br />
poslancov obecného zastupiteľstva - od ich<br />
ústretovosti závisí realizácia každého nápadu<br />
a plánu. Mojou prioritou bude i naďalej vyvíjať<br />
úsilie o vybudovanie vodovodu, rozvoj obce<br />
na všetkých úrovniach, zveľaďovanie verejných<br />
priestranstiev a spokojnosť občanov.<br />
Gabriela Poljaková Ing., sekretariát<br />
riaditeľa OZ Kamenica n/<br />
Cir., poljakova@vlm.sk, (text,<br />
foto Mgr. Ľubica Čornejová,<br />
archív OZ Kamenica n/C)<br />
Kolaudácia Lesnej správy Jovsa<br />
Zľava doprava : Ing. Hedviga Májovská, riaditeľka Stavebného úradu MO SR; Ing. Miroslav Halaj, referent<br />
OV GR; Mgr. Ľubica Čornejová, starostka Obce Jovsa; Ing. Katarína Belanová, PhD, referent OV GR.<br />
24 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
BLAHOŽELÁME<br />
KOLEGOM<br />
VÝROČIE LETECKEJ<br />
TRAGÉDIE<br />
Pamiatku profesionálnych<br />
vojakov, ktorí zahynuli<br />
pri najväčšej leteckej<br />
tragédii samostatnej Slovenskej<br />
republiky, si 19. januára,<br />
v deň jej trinásteho<br />
výročia, uctili na vrchu Borsó<br />
pri maďarskej obci Hejce<br />
položením vencov a zapálením<br />
sviečok ministri obrany<br />
SR a Maďarska Peter Gajdoš<br />
a Tibor Benkő, náčelník<br />
Generálneho štábu Ozbrojených<br />
síl SR genpor. Daniel<br />
Zmeko a ďalší predstavitelia<br />
slovenského rezortu obrany<br />
a ozbrojených síl. „Udalosť,<br />
ktorá navždy zmenila osudy<br />
42 rodín, je dodnes hlboko<br />
vrytá v našej pamäti. Ani trinásť rokov po<br />
tejto tragédii sa nezmenilo nič na tom, že 19.<br />
január je a navždy pre nás zostane čiernym<br />
dňom,“ povedal minister obrany Peter Gajdoš.<br />
Tragickú udalosť pripomína na vrchu<br />
Borsó symbolických 42 pietnych dubových<br />
stĺpov. Ich výrobu a inštaláciu na mieste havárie<br />
zabezpečovali <strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky,<br />
rovnako sa podľa potreby<br />
starajú o ich udržiavanie.<br />
Vlani v lete ich úplne obnovili.<br />
Minister obrany SR Peter<br />
Gajdoš v rámci pietneho<br />
aktu na vrchu Borsó ocenil<br />
túto aktivitu a udelil VLM<br />
SR š. p. pamätnú plaketu.<br />
„Starostlivosť o tieto symbolické<br />
pamätníky, ktoré<br />
nám pripomínajú vyhasnuté<br />
životy našich vojakov, je<br />
to najmenej, čo môžeme ako<br />
rezort urobiť, aby sme skutočne<br />
potvrdili to, čo deklarujeme<br />
- že nikdy nezabudneme,“<br />
zdôraznil minister<br />
Peter Gajdoš. Zástupcovia<br />
Vojenských lesov a majetkov<br />
si počas spoločnej spomienkovej slávnosti<br />
uctili pamiatku obetí leteckého nešťastia položením<br />
venca pri pamätníku v obci Hejce.<br />
Anton Bodnár Ing., riaditeľ OZ<br />
Kamenica n/Cir., bodnar@<br />
vlm.sk, (text, foto)<br />
SEPTEMBER 2018<br />
Dodatočne blahoželáme nášmu<br />
kolegovi<br />
Dušanovi Žlkovanovi<br />
lesník správy LS Lešť<br />
k pracovnému výročiu 25 rokov<br />
vo VLM. Prajeme mu veľa zdravia<br />
a pracovných úspechov do ďalších<br />
rokov.<br />
JANUÁR <strong>2019</strong><br />
Ing. Miroslav Halaj<br />
samostatný odborný referent OV<br />
životné jubileum 60 rokov<br />
Anna Hriňáková<br />
samostatný referent OV OZ Kežmarok<br />
40 rokov vo VLM<br />
Jozef Hrivňák<br />
robotník SL Vidov Vrch<br />
odchod do dôchodku<br />
Jaroslava Peliešková<br />
robotníčka SL Vidov Vrch<br />
životné jubileum 50 rokov<br />
FEBRUÁR <strong>2019</strong><br />
Ing. Ivan Schlosser<br />
vedúci LS Jablonové<br />
životné jubileum 55 rokov<br />
Ing. Dušan Staško<br />
lesník LS Jovsa<br />
životné jubileum 55 rokov<br />
MAREC <strong>2019</strong><br />
Michal Modrák<br />
robotník LS Jovsa<br />
životné jubileum 60 rokov<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
25
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
55. ROČNÍK<br />
VENEROVSKÉHO<br />
MEMORIÁLU<br />
MAJSTROVSTVÁ<br />
LESNÍKOV SR V LYŽOVANÍ<br />
S MEDZINÁRODNOU ÚČASŤOU<br />
Štátne <strong>lesy</strong> TANAPu Tatranská Lomnica v spolupráci s obcou Štrba a TMR a.s. pod záštitou<br />
ministerky pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR a predsedníčky OZ DLV organizujú<br />
jubilejný 55. ročník Venerovského memoriálu. V športovom areáli FIS na Štrbskom plese<br />
si od 17. do 19. marca <strong>2019</strong> zmerajú sily lesníci a lesníčky zo Slovenska, Čiech, Poľska,<br />
Maďarska i Ukrajiny. Prečo Venerovského memoriál?<br />
Dmitrij Venerovskij sa narodil ako tretie<br />
dieťa 25. októbra 1903 v Jeketerinburgu. Po<br />
exode zo severu Kaukazu v roku 1921 mladý<br />
Dimitrij skončil po neľahkej ceste v Moravskej<br />
Třebovej, kde zmaturoval na gymnáziu.<br />
Následne v roku 1926 získal titul lesný<br />
inžinier na Vysokej škole poľnohospodárskej<br />
v Brne. Napriek svojej húževnatosti<br />
a vzdelaniu pracoval dlhší čas ako robotník.<br />
V rokoch 1935-36 však už pôsobil vo Varíne<br />
a Belej pri Varíne ako technik, geometer pri<br />
komasáciách. Začiatkom roka 1939 ho prijali<br />
na riaditeľstvo štátnych lesov v Liptovskom<br />
Hrádku. V roku 1942 sa v skupine taxátorov<br />
dostal do Vysokých Tatier. Mali za úlohu<br />
pripraviť lesný hospodársky plán na lesnom<br />
celku po kniežati Hohenlohem, ako súčasti<br />
celku Vysoké Tatry. Vypuknutie SNP zastihlo<br />
Dimitrija na Podbanskom. Tam sa zapojil<br />
do partizánskeho odboja. Pôsobil ako tlmočník<br />
veliteľa Jegorova v partizánskej brigáde,<br />
ktorá sa usídlila v lokalite Podsuchá nad<br />
Liptovskou Osadou. Osudným sa mu stal<br />
prieskum 27. októbra 1944, keď v prevažne<br />
listnatom lese neušiel nemeckej pozornosti<br />
a proti streľbe z úkrytu v senníku zo vzdialenosti<br />
20 metrov nemal žiadnu šancu.<br />
Viacerí lesníci, ktorí ho poznali, ale najmä<br />
jeho mladší kolega, priateľ a bojový druh Jozef<br />
Krasuľa (neskorší absolútny víťaz v ročníkoch<br />
50,67,69) boli iniciátormi tohto jedného<br />
s najstarších lyžiarskych pretekov<br />
v strednej Európe.<br />
Ing. Miroslav Jurčo, odbor starostlivosti<br />
o <strong>lesy</strong> TANAPu, sekretár a administrátor<br />
pretekov (text, foto archív TANAPu)<br />
26 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
SPOLOČENSKÁ RUBRIKA<br />
Z HISTÓRIE STOJÍ<br />
ZA PRIPOMENUTIE<br />
ASPOŇ ZOPÁR MIEN<br />
NAJÚSPEŠNEJŠÍCH<br />
ÚČASTNÍKOV:<br />
I. – XXVI. Ročník (19747 –<br />
1974) - Absolútny víťaz<br />
7x Štefan Harvan, TANAP<br />
Tatranská Lomnica<br />
XXVII – LIV. ročník (1979, 1993<br />
-2018) – Víťazi dvoj kombinácie<br />
12x Dušan Gerek, Lesy<br />
SR, Banská Bystrica<br />
11x Andrea Machyniaková,<br />
Lesy SR, Banská Bystrica<br />
10 x Peter Diča, ŠL TANAP,<br />
Tatranská Lomnica<br />
10 x Ľubomír Machyniak,<br />
Lesy SR, Banská Bystrica<br />
9x Ján Maduda, Lesy<br />
SR, Banská Bystrica<br />
Absolútni víťazi: XXXXII –<br />
LIV. Ročník (2006 – 2018)<br />
Majsterka Lesníčka:<br />
Dmitrij Venerovský s rodinou<br />
10 x Andrea Machyniaková,<br />
Lesy SR, Banská Bystrica<br />
1x Oľga Labudová, Lesy<br />
mesta Sp. N. Ves<br />
1 x Slávka Macuráková, ŠL<br />
TANAP, Tatranská Lomnica<br />
1 x Jana Herchlová, MPL Medzev<br />
Majster Lesník:<br />
7 x Peter Diča, ŠL TANAP,<br />
Tatranská Lomnica<br />
4 x Ľubomír Machyniak,<br />
Lesy SR, Banská Bystrica<br />
1x Ján Maduda, Lesy SR,<br />
Banská Bystrica<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
27
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
MIESTO, KDE<br />
ŽIJE NAJVÄČŠÍ<br />
EURÓPSKY CICAVEC<br />
Výnimočná lokalita, kde na malom priestore môžete pozorovať takmer tridsať jedincov<br />
zubra európskeho, je Topoľčianska zubria zvernica. Každoročne privíta množstvo návštevníkov<br />
a z roka na rok záujem o ňu vzrastá.<br />
vota týchto takmer dva metre vysokých a necelé<br />
tri metre dlhých cicavcov, vo všetkých<br />
ročných obdobiach, prostredníctvom popisných<br />
tabúľ a fotografií. Trasa je nenáročná,<br />
s prevýšením 40 metrov a prejsť sa dá za<br />
hodinu. Už takmer stálymi návštevníkmi sú<br />
poslucháči Detskej lesníckej univerzity vo<br />
Zvolene. Zubria zvernica je súčasťou ich študijného<br />
plánu. Koncom januára tam absolvovali<br />
prednášku „Z poľovníckej kapsy“, kde<br />
okrem poľovníckej etikety a starostlivosti<br />
o zver spoznali na vlastné oči spôsob života<br />
zubrov. Mali možnosť vidieť kŕmenie týchto<br />
viac ako tonu vážiacich cicavcov, dozvedieť<br />
sa, ako a kedy sa k nám dostali, kedy vyhynul<br />
posledný zubor na Slovensku vo voľnej prírode.<br />
Cestou po chodníku odpovedal na ďalšie<br />
zvedavé otázky lesný pedagóg Martin Sýkora,<br />
ktorý sprevádzal detských návštevníkov.<br />
Mimochodom, deti zistili aj to, že kliešte<br />
zubrom nevyberajú – vedia sa s parazitmi<br />
vysporiadať sami. Tieto neobyčajné zvieratá<br />
sú príbuzné amerických bizónov, v minulosti<br />
boli prirodzenou súčasťou európskych lesov<br />
a vyskytovali sa napríklad v okolí Zuberca –<br />
odtiaľ pochádza miestny názov. Kuriózne je,<br />
že zubry narodené na Slovensku majú podľa<br />
medzinárodnej dohody na začiatku mien slabiku<br />
„si“, takže mená ako Sirius alebo Sibera<br />
nie sú tu ničím výnimočným. V súčasnosti<br />
žije v zvernici 25 jedincov a jej prvoradou<br />
úlohou je chov Zubra hrivnatého - horskej línie.<br />
Oplatí sa ju navštíviť v každom ročnom<br />
období.<br />
Dagmar Sélešová, NLC-ÚLPV Zvolen (text, foto)<br />
Zvernica, založená v roku 1958, je chránený<br />
areál obhospodarovaný štátnym podnikom<br />
Lesy Slovenskej republiky, odštepným<br />
závodom Topoľčianky. Po rokoch budovania<br />
a zveľaďovania ju v roku 1995 sprístupnili verejnosti.<br />
Odvtedy ponúka pre všetkých možnosť<br />
dozvedieť sa viac o živote týchto pozoruhodných<br />
zvierat, ktoré už u nás vo voľnej<br />
prírode nežijú. V zvernici mysleli aj na deti.<br />
Okrem obdivovania zubrov nájdu priestor<br />
pre hry a voľnočasové aktivity, ktorým neodolajú<br />
ani dospelí. Toto malebné miesto<br />
a okolie pohoria Tribeč ponúka okrem možností<br />
na turistiku aj návštevu neďalekého<br />
historicky vzácneho kaštieľa v Topoľčiankach<br />
s jeho rozsiahlym parkom, vyhláseným<br />
za Významné lesnícke miesto.<br />
Pri príležitosti 50. výročia založenia zvernice<br />
tam vybudovali Lesnícky náučný chodník<br />
– ideálny priestor na lesnú vychádzku<br />
pre žiakov, či tip na rodinný výlet alebo aktivitu<br />
lesnej pedagogiky. Na trase dlhej 2500<br />
metrov je umiestnených desať panelov, na<br />
ktorých sa návštevníci dozvedia viac o histórii<br />
chovu zubrov. Môžu nahliadnuť do ži-<br />
Koordinátorom Detskej lesníckej univerzity<br />
je Národné lesnícke centrum Zvolen<br />
a navštevujú ju každoročne, od septembra<br />
do júna, žiaci šiestych ročníkov z vybraných<br />
základných škôl. Partnermi projektu<br />
sú Lesy SR, š. p., <strong>Vojenské</strong> <strong>lesy</strong> a majetky SR,<br />
š. p., Technická univerzita Zvolen a Zvolen –<br />
mesto lesníctva.<br />
28 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
OZDOBA ZEME<br />
Dub je kráľom lesa. Je symbolom sily, mohutnosti<br />
a dlhovekosti. Slovania ho považovali za posvätný.<br />
Vysádzali ho na počesť rôznych historických udalostí.<br />
V stredoveku sa ľudia báli vyrúbať dub, aby im to<br />
neprinieslo nešťastie. Preto mohli niektoré staré duby<br />
prežiť dodnes. Najstarší dub na Slovensku má asi<br />
700 rokov a rastie v obci Dubinné pri Bardejove.<br />
OSEMSMEROVKA<br />
L E K Í Č E M C E V A K S Á L P C N<br />
N N E R I N A I Z N E T R O H I E E<br />
A I L A Ľ Y B O T A L Z C U DZ CH R M<br />
L I M O N K A Í M G A V C M T I O Á<br />
I C O Č A K S É A E I E E O A I H L<br />
Z E L S M Í T I CH O N T V M K A O K<br />
A V Ž N O N R V O R É E O A L Č A Y<br />
E O I D A V A I V G C R D I Y E K C<br />
B S Ť Z S O V O K Í A N O V R J S E<br />
O E Y N E B D O A N R I H L A V Á Č<br />
K R S T F U K S I A A C A A M A R T<br />
CH V B U D Ľ A Ž U R S A J Š A K K Y<br />
CYKLÁMEN JAHODOVEC VRESOVEC AMARYLKA<br />
SLEZ HORTENZIA NERINA LÁSKAVEC KRÁSKA<br />
MACHOVKA LIMONKA NECHTOVEC SARACÉNIA HOREC<br />
DUB KOBEA FUKSIA ŠALVIA RUŽA CHRYZANTÉMA<br />
ĽALIA VETERNICA MEČÍK ASTRA ĽUBOVNÍK<br />
PICHLIAČ HLAVÁČ GEORGÍNA ZLATOBYĽ<br />
VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong><br />
29
LESNÁ PEDAGOGIKA<br />
OMAĽOVÁNKY<br />
30 VOJENSKÉ LESY 1/<strong>2019</strong>
POZNÁTE<br />
„ŠMERDZUŠKU“ ?<br />
AKSAMIETNICA<br />
ŠKODCOM NEVONIA<br />
Aksamietnica (lat. Tagetes) je jednoročná bylina z čeľade astrovité (Asteraceae). Rozšírenejší<br />
názov pre aksamietnicu je Afrikana, ľudovo sa jej však vraví smraďoch. Toto pomenovanie<br />
vystihuje snáď jedinú negatívnu vlastnosť aksamietnice - jej nepríjemnú vôňu.<br />
Tá je však v niektorých prípadoch aj prednosťou, pretože nevonia ani mnohých škodcom.<br />
Aksamietnice pochádzajú z juhozápadu<br />
USA, Mexika a Južnej Ameriky. Existuje<br />
okolo 52 druhov. Líšia sa veľkosťou, farbou<br />
kvetu aj kvetom samotným - niektoré<br />
druhy ho majú jednoduchý, zatiaľ čo iné sa<br />
pýšia plným kvetom. V našich podmienkach<br />
sa najčastejšie pestujú tri druhy aksamietnice<br />
- aksamietnica vzpriamená, aksamietnica<br />
rozložitá a aksamietnica drobnokvetá. Táto,<br />
u nás, najpopulárnejšia letnička, rýchlym<br />
rastom vytvára kompaktné hustejšie kríčky<br />
vysoké do 35 cm. Je vhodná na záhonové výsadby<br />
plošne alebo v skupinkách, na obruby,<br />
do mobilnej zelene i do kvetináčov. Dobre sa<br />
jej darí v každej záhradnej pôde. Má rada slnečné<br />
teplé stanovište, znáša ale aj polotieň.<br />
K zaujímavostiam tejto rastlinky patrí<br />
najmä to, že sa vďaka veľkému množstvu karotenoidov<br />
využíva v potravinárskom priemysle<br />
ako žlté farbivo pridávané do olejov,<br />
cestovín či zmrzlín. Je označené ako luteín<br />
- úplne neškodné E161b. Čajom z aksamitníkových<br />
kvetov si môžete pomôcť pri prekonávaní<br />
"opice" a s ňou spojených bolestí hlavy.<br />
Slabší odvar pomáha tiež na upokojenie<br />
podráždeného žalúdka.<br />
Tip od nás - ak budete pravidelne otrhávať<br />
odkvitnuté kvety, budú vám aksamietnice<br />
robiť radosť dlhšie.