Vojenské lesy 3/2013
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p.
Časopis zamestnancov Vojenských lesov a majetkov SR, š.p.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Od spOlOČnýcH kOreŇOV<br />
rAlskO<br />
V prOmĚnácH ČAsu<br />
krajina jihovýchodní části dnešního okresu Česká Lípa byla od pravěku ovlivněna lidskou činností<br />
jen okrajově. Rozkládaly se zde rozsáhlé borové a částečně dubové porosty na písčitých vysýchavých<br />
půdách, přerušené jen bažinatými depresemi s rašeliništní květenou nebo pískovcové<br />
příp. čedičové a znělcové skalní vyvýšeniny porostlé borovicí, jedlí a bukem. na zamokřených<br />
stanovištích rostla olše a osika, v podrostu se vyskytoval habr a líska. smrk se vyskytoval jen řídce,<br />
a to pouze na vhodných stanovištích. Z fauny byl zastoupen jelen, srnec, zubr, divočák, zajíc,<br />
bobr, liška, vlk, medvěd a pravděpodobně i los. Z ptactva nechyběl tetřev, tetřívek, jeřáb, orel, sokol<br />
a další i v současnosti běžné druhy ptáků.<br />
Ing. Pavel Munzar<br />
okolí ralSka<br />
Dominantami kraje jsou jednoznačně vrcholy<br />
Bezdězu a Ralska. Ralsko je zdaleka viditelný<br />
zalesněný kuželovitý vrch s nadmořskou<br />
výškou 696 m.n.m. Na jeho vrcholu je zřícenina<br />
stejnojmenného hradu s prvky románského slohu<br />
z konce 12. století. Další zdaleka viditelnou<br />
krajinnou dominantou se stejnojmenným středověkým<br />
hradem založeným Přemyslem Otakarem<br />
II kolem roku 1270, jsou dva znělcové kužele<br />
Malého a Velkého Bezdězu (604 m.n.m.) se<br />
skalnatými a suťovými svahy porostlými převážně<br />
bukovými porosty s řadou chráněných<br />
rostlin a živočichů – např. tesařík alpský. Vodstvo<br />
je zastoupeno prakticky jen tokem Ploučnice,<br />
která se v úseku mezi Mimoní a Brennou<br />
klikatí nespočetnými meandry a připomíná<br />
tak, jak asi vypadaly všechny řeky v české krajině,<br />
než je začali lidé regulovat. Potoky a menší<br />
říčky zde prakticky nejsou a tak jedinými vodními<br />
plochami jsou soustavy rybníků s přilehlými<br />
rákosinami a bažinami. Tento nedostatek<br />
vody spolu s neúrodnými písčitými půdami<br />
způsoboval trvalé problémy s osidlováním této<br />
oblasti. Lidských sídel zde nebylo mnoho a některé<br />
dokonce časem i zanikaly. Obyvatelstvo<br />
se zabývalo zejména prací v lese a pastevectvím.<br />
Klasická zemědělská výroba zde byla neefektivní.<br />
V průběhu 18. a 19. století se osídlení ustálilo<br />
a tak v polovině minulého století, před vznikem<br />
vojenského výcvikového prostoru, zde bylo<br />
celkem 27 obcí , osad a samostatných dvorů. Jen<br />
některé měli to štěstí, že přečkaly do dnešních<br />
dnů a tvoří součást dnešní obce Ralsko. Většina<br />
však vzala za své při vzniku vojenského újezdu<br />
a dnes po nich není s výjimkou několika studní<br />
a sklepů ani stopa. Podle posledního sčítání<br />
obyvatelstva žije na území bývalého VVP 2 220<br />
osob.<br />
pod hoSpodaŘení armády<br />
Za počátek hospodaření armády lze považovat<br />
vojenské zemědělské dvory Medný, Ostroh<br />
a Nový Dvůr o výměře 330 ha, které vlastnila<br />
armáda již v době první republiky. Po válce<br />
byl majetek rozšířen o Velkostatek Velké Ralsko<br />
a o Pavlin Dvůr, v roce 1947 přibyly dvory<br />
Stráž pod Ralskem, Sedliště a Mimoň. Od května<br />
1947 začalo jednání o převodu lesů pod vojenskou<br />
správu. Jednalo se o <strong>lesy</strong> konfiskované,<br />
spravované podnikem „Státní <strong>lesy</strong> a statky“, <strong>lesy</strong><br />
obecní a soukromé a o 830 ha lesů náležejících<br />
Konventu řádu Dominikánů a sv. Jiljí v Praze.<br />
Z velkých vlastníků je třeba jmenovat Waldsteina,<br />
Hartiga a Rohana, jimž byl majetek konfiskován<br />
na základě Benešových dekretů. Odbornou<br />
správou lesních porostů a zemědělských<br />
pozemků, ležících v prostoru vojenského výcvikového<br />
tábora, bylo pověřeno nově zřízené „Ředitelství<br />
vojenských lesů v Mimoni“. Rok 1947 je<br />
možno tedy považovat za vznik organizace, jejímž<br />
nástupcem jsou VLS Mimoň.<br />
Pro vznik vojenského prostoru na Českolipsku<br />
existovalo zřejmě více důvodů. Celá oblast<br />
zabraná pro vojenské účely byla po ekonomické<br />
stránce jen málo rozvinutá, nikdy tu nevznikly<br />
větší průmyslové podniky, území neproťala<br />
žádná z železničních tratí, síť silnic se zpevněným<br />
povrchem zůstala řídká. Valná část území<br />
byla zalesněna, půda, využívaná k zemědělským<br />
účelům, nebyla nikterak kvalitní a neumožňovala<br />
dosáhnout uspokojivých výnosů, proto<br />
se také ve větší míře prosadil chov dobytka.<br />
Dalším důvodem pro vznik vojenského prostoru<br />
byla pravděpodobně hustota zalidnění, která<br />
byla ve srovnání s okolními oblastmi výrazně<br />
nižší. Řídce osídlená, zaostalá pahorkatina mezi<br />
Bezdězem a Ralskem navíc splňovala požadavky<br />
armády na zábor rozsáhlého území pro nácvik<br />
rozmanitých bojových operací v náročných<br />
terénních podmínkách, na nácvik součinnosti<br />
různých druhů vojsk – letectva, dělostřelectva<br />
a tankistů – při dodržení nutných bezpečnostních<br />
opatření a na cvičiště s dostatečně velkými<br />
dopadovými plochami. Jedním z nejpádnějších<br />
argumentů pro zřízení vojenského výcvikového<br />
prostoru bylo hradčanské vojenské letiště, jehož<br />
výstavbu zahájila německá armáda počátkem<br />
března 1945. O měsíc později bylo letiště bombardováno<br />
americkým letectvem.<br />
vznik výcvikového proStoru<br />
V prvních poválečných týdnech a měsících<br />
byl prováděn odsun německého obyvatelstva.<br />
S ním byla spojena konfiskace majetku a osídlení<br />
českým obyvatelstvem. Jednání o zřízení<br />
vojenského výcvikového tábora probíhala od<br />
prvních mírových dnů. V témže roce probíhají<br />
jednání o způsobu přesídlení obyvatelstva. Přesídlením<br />
měly být postiženy v politickém okrese<br />
Česká Lípa částečně nebo cele obce: Holičky,<br />
Hvězdov, Jablonec, Horní Krupá, Křída, Hradčany,<br />
Kuřívody, Náhlov, Dolní Novina a Černá<br />
Novina, Okna, Olšina, Palohlavy, Proseč, Svébořice,<br />
Židlov a Ploužnice. V okrese Mnichovo<br />
12 vojenské <strong>lesy</strong> 2/<strong>2013</strong>