El futur del català
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
7 EL FUTUR DEL CATALÀ<br />
Especial #03<br />
vilaweb.cat<br />
Dimecres, 9 de desembre de 2020<br />
#04/31<br />
LA LLENGUA COM A FACTOR<br />
DE PRODUCCIÓ<br />
JOAN PUJOLAR<br />
Quan parlem <strong>del</strong>s reptes <strong>del</strong> <strong>català</strong>, ho<br />
plantegem sovint en termes de les relacions<br />
de poder entre llengües. Molt menys<br />
sovint prestem atenció a l’experiència<br />
<strong>del</strong>s parlants. Per il·lustrar el tema, proposo<br />
reflexionar sobre la “terciarització”.<br />
La terciarització ha portat les llengües<br />
a convertir-se en la principal eina de<br />
treball de les economies avançades. Designa<br />
el predomini de l’anomenat sector<br />
terciari en l’economia: finances, govern,<br />
turisme, comerç, educació, cultura, etc.<br />
A Catalunya el sector serveis representa<br />
ja el 74% <strong>del</strong> PIB (2019). La terciarització<br />
afecta i es veu afectada pel llenguatge<br />
perquè la majoria de les activitats<br />
comporten béns que són lingüístics,<br />
totalment o en part: la forma material<br />
de novel·les, assegurances, publicitat,<br />
cursos, etc. és bàsicament lingüística.<br />
Altres serveis poden implicar l’intercanvi<br />
d’objectes o recursos materials,<br />
però requereixen una interacció social,<br />
de vegades intensa.<br />
En aquest context, el treballador contemporani<br />
ja no és un treballador bàsica-<br />
“Ha canviat la relació que<br />
tradicionalment han tingut els<br />
treballadors amb les llengües,<br />
que ara són eina de treball i<br />
una part essencial de la seva<br />
identitat professional i, per tant,<br />
de la seva posició social”<br />
ment manual que fa anar una màquina en<br />
silenci, sinó un treballador <strong>del</strong> llenguatge<br />
i de la interacció social. Al lloc de treball<br />
el so de veus ara ocupa el lloc de l’antic<br />
soroll de la maquinària. La manufactura<br />
s’ha convertit en una logofactura.<br />
Si els llocs de treball s’han tornat més<br />
diversos, barrejant homes i dones i gent<br />
d’orígens diferents, també ha canviat la<br />
relació que tradicionalment han tingut<br />
els treballadors amb les llengües, que ara<br />
són eina de treball i una part essencial de<br />
la seva identitat professional i, per tant,<br />
de la seva posició social. Així, les llengües<br />
esdevenen per força més sensibles als<br />
“<strong>El</strong> treballador contemporani ja<br />
no és un treballador bàsicament<br />
manual que fa anar una màquina<br />
en silenci, sinó un treballador<br />
<strong>del</strong> llenguatge i de la interacció<br />
social”<br />
determinants econòmics. Són objecte<br />
de càlculs sobre el seu cost i el seu valor<br />
afegit en els serveis; però també són<br />
part <strong>del</strong> valor que el treballador aporta<br />
a l’empresa.<br />
En aquest context, un <strong>del</strong>s reptes que es<br />
presenta a comunitats com la catalanòfona<br />
és el de defensar el valor de mercat<br />
<strong>del</strong> <strong>català</strong>, mobilitzar-se per donar valor<br />
als seus productes i que això també redundi<br />
en l’estatus laboral <strong>del</strong>s qui el parlen.<br />
Però al mateix temps caldrà facilitar<br />
l’accés a aprendre i parlar la llengua als<br />
nous parlants de cara a una societat més<br />
justa i igualitària.