El futur del català
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
25<br />
vilaweb.cat<br />
Dimecres, 9 de desembre de 2020<br />
EL FUTUR DEL CATALÀ<br />
Especial #03<br />
#22/31<br />
PEL CATALÀ, DE L’ACCIÓ<br />
INDIVIDUAL A L’ACCIÓ<br />
COL·LECTIVA<br />
AVEL·LÍ FLORS-MAS<br />
CUSC-UB<br />
<strong>El</strong> <strong>català</strong> és una llengua mitjana sotmesa<br />
a una quàdruple minorització:<br />
1. Legal, pel marc asimètric blindat<br />
per la constitució i la sentència sobre<br />
l’estatut, que fa <strong>del</strong> castellà l’única<br />
llengua de coneixement obligat.<br />
2. Econòmica, perquè el castellà senyoreja<br />
el mercat laboral en la majoria<br />
de sectors, i per l’enorme pes<br />
<strong>del</strong> mercat hispanoparlant sumat a<br />
la desarticulació de l’espai comunicatiu<br />
<strong>català</strong>.<br />
3. Ideològica, per (entre altres) la<br />
persistència de pautes d’ús lingüístic<br />
que dificulten la incorporació de nous<br />
parlants, marcadament si pertanyen a<br />
col·lectius racialitzats, forçats a bregar<br />
perquè no els canvien de llengua.<br />
4. Demogràfica, resultat (si ens cenyim<br />
a Catalunya) de successius episodis<br />
d’immigració en un marc político-econòmic<br />
que no n’ha facilitat<br />
la incorporació plena a l’ús <strong>del</strong> <strong>català</strong>.<br />
Malgrat tot, a Catalunya més <strong>del</strong> 80%<br />
“<strong>El</strong> <strong>català</strong> té una mala salut<br />
de ferro. I si ha persistit és<br />
perquè aporta un valor social<br />
positiu als parlants, en forma<br />
d’oportunitats de mobilitat social<br />
i d’identificació amb la catalanitat<br />
com un projecte comú i en<br />
permanent (re)construcció”<br />
de la població sap parlar <strong>català</strong>, hi ha<br />
més persones que s’hi identifiquen i<br />
el parlen habitualment que persones<br />
que el tenen com a llengua inicial, i<br />
també són més les que el transmeten<br />
a la descendència que les que l’han<br />
heretat a la llar. Com dèiem amb F.<br />
Xavier Vila en una altra avinentesa, el<br />
<strong>català</strong> té una mala salut de ferro. I si<br />
ha persistit és perquè aporta un valor<br />
social positiu als parlants, en forma<br />
d’oportunitats de mobilitat social i<br />
d’identificació amb la catalanitat com<br />
un projecte comú i en permanent (re)<br />
construcció.<br />
“A Catalunya més <strong>del</strong> 80% de la<br />
població sap parlar <strong>català</strong>, hi ha<br />
més persones que s’hi identifiquen<br />
i el parlen habitualment que<br />
persones que el tenen com a<br />
llengua inicial, i també són més les<br />
que el transmeten a la descendència<br />
que les que l’han heretat a la llar”<br />
Per fer front a la minorització <strong>del</strong><br />
<strong>català</strong> i incrementar-ne el valor<br />
calen accions a tots els nivells. <strong>El</strong><br />
desvetllament d’una consciència<br />
sociolingüística crítica i l’apoderament<br />
individual <strong>del</strong>s parlants són<br />
tan necessaris com insuficients si<br />
no van acompanyats d’una pressió<br />
sostinguda sobre els poders públics<br />
perquè impulsen canvis estructurals,<br />
i d’una acció col·lectiva que genere<br />
més i nous espais segurs per a l’ús<br />
<strong>del</strong> <strong>català</strong>, que permeten crear vincles<br />
i comunitat i teixir la societat des de<br />
l’experiència compartida.