IO 202 PDF
Internet ogledalo - Business & Technologies Magazine #202
Internet ogledalo - Business & Technologies Magazine #202
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
• Broj <strong>202</strong>•<br />
Cloud Computing:<br />
Predviđanja o cloudu za ovu i<br />
naredne godine<br />
Check Point:<br />
Najbolje upravljanje sigurnošću<br />
sada je u cloudu<br />
Dešavanja:<br />
Najava Oracle Visual Builder<br />
platforme<br />
ISSN 1821 - 4169<br />
www.internetogledalo.com<br />
www.ogledalo.rs
Specijalno izdanje:<br />
BRENDOVI I TRENDOVI<br />
ISSN 1821 - 4169
Uvodnik<br />
Zoran Kovačević<br />
Pod uti ca jem pan de mi je, po tro ša či su se pri la go di li no vom okru že nju<br />
i stvo ri li no ve na vi ke u po na ša nju, ku po vi ni i kon zu ma ci ji me di ja. Nakon<br />
pan de mi je, ne ke od ovih na vi ka će ne sta ti, ali ne ke će na sta vi ti da se<br />
prak ti ku ju ili se čak i po ja ča ti. O to me ko ja po na ša nja će na sta vi ti da žive<br />
i na kon CO VID-19 pan de mi je i na ko ji na čin bren do vi mo gu da se pribli<br />
že po tro ša či ma ima ju ći u vi du te pro me ne go vo ri tekst ko ji pot pi su je<br />
Želj ka Mi ćić, Re se arch Ma na ger agen ci je Po la ris.<br />
Ko ro na vi rus je imao zna ča jan uti caj i na na čin na ko ji po tro ša či vrše<br />
pla ća nje. Uz pra vi la o so ci jal nom dis tan ci ra nju, mno gi od njih su prihva<br />
ti li bes kon takt no pla ća nje i di gi tal ne nov ča ni ke kao si gur ni ji na čin da<br />
upra vlja ju svo jim nov cem. Pre ma po da ci ma ko je je pri ku pio Ak sje Bloggen,<br />
oče ku je se da glo bal no tr žiš te di gi tal nog pla ća nja na sta vi da ra ste i<br />
u na red nim go di na ma, do sti žu ći vred nost od 6,7 bi li o na do la ra do <strong>202</strong>3.<br />
Pan de mi ja ko ro na vi ru sa je pre lom na tač ka za di gi ta li za ci ju i ozna ča va<br />
po če tak no ve ere ubr za nog raz vo ja di gi tal nih teh no lo gi ja: ono šta je neka<br />
da bi lo „le po ima ti“ sa da po sta je neo p hod nost. Kom pa ni je i or ga ni zaci<br />
je ko je že le da se raz vi ja ju i po sta nu još ot por ni je u sred njem i du goroč<br />
nom pe ri o du ve ro vat no će mo ra ti da se po za ba ve pla nom svo je digi<br />
tal ne tran sfor ma ci je ka ko bi osta le kon ku rent ne u okvi ri ma „no ve real<br />
no sti“, po ka zu je is tra ži va nje EIB Gru pa ci je, iz vo de iz ko jeg do no si mo u<br />
ovom iz da nju ča so pi sa.<br />
Ni ko ne zna šta bu duć nost no si. Ko li ko god po ku ša va li, ni ka da ne može<br />
mo de fi ni tiv no re ći šta nas oče ku je – do ga đa ji ko ji me nja ju svet <strong>202</strong>0.<br />
to su ja sno sta vi li do zna nja. Ali gle da ju ći ne dav na is tra ži va nja i tren do ve<br />
mo že mo bar do ne kle uče no na ga đa ti o pro me na ma ko je do la ze u cloud<br />
teh no lo gi ji, ka že Tim Fit zge rald, pot pred sed nik pro daj nog ka na la za<br />
cloud u Se ve r noj Ame ri ci u kom pa ni ji In gram Mic ro, od va živ ši se da ba ci<br />
po gled na to šta bu duć nost do no si cloud com pu tin gu. Ne ke će mo žda<br />
iz ne na di ti sa zna nje da ni ka da ni je bi lo bo lje vre me za part ne re da poč<br />
nu is po ru ku in fra struk tu re kao ser vi sa (In fra struc tu re as a ser vi ce - Ia aS)<br />
i dru gih cloud re še nja svo jim kli jen ti ma.<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Impressum<br />
Kom pa ni ja Check Po int Soft wa re Tec hnolo<br />
gi es Ltd, svet ski li der u obez be đe nju na<br />
in ter ne tu, obez be đu je kli jen ti ma bes kompro<br />
mi snu zaš ti tu pro tiv svih vr sta pret nji,<br />
sma nju je kom plek snost bez bed no sti i sni ža va<br />
ukup ne troš ko ve vla sniš tva. Check Po int je<br />
pi o nir in du stri je sa Fi re wall-1 i svo jom pa tenti<br />
ra nom sta te ful in spec tion teh no lo gi jom.<br />
Da nas, Check Po int na sta vlja da raz vi ja ino vaci<br />
je za sno va ne na Soft wa re Bla de ar hi tek tu ri,<br />
pru ža ju ći ko ri sni ci ma flek si bil na i jed no stav na<br />
re še nja ko ja se mo gu u pot pu no sti pri la gođa<br />
va ti tač nim i bez be do no snim po tre ba ma<br />
sva ke or ga ni za ci je.<br />
Internet ogledalo<br />
Izdavač<br />
Internet ogledalo, Društvo sa ograničenom odgovornošću za promet intelektualnih usluga,<br />
Beograd - Zemun, Gradski park 2,<br />
t.r. 145-7386-30 (Marfin Bank A.D.)<br />
Adresa redakcije<br />
Zemun, Gradski park 2 (Hala "Pinki")<br />
Direktor, glavni i odgovorni urednik<br />
Zoran Kovačević<br />
zoran@internetogledalo.com<br />
Pomoćnik glavnog i odgovornog urednika<br />
Vesna Kovačević<br />
vesna@internetogledalo.com<br />
Video & Editing: Veljko Kovačević<br />
veljko.kovacevic@internetogledalo.com<br />
Naučni savet<br />
Nikola Marković, prof. dr Milorad Ivković, prof. dr Mirjana Drakulić, mr Ratimir Drakulić, prof. dr Đorđe Paunović,<br />
dr Vojkan Vasković, prof. dr Radovan Bigović, prof. dr Božidar Radenković<br />
Saradnici<br />
Vladan Aleksić, Stevan Majstorović, Saša Milašinović, Dušan Katilović,<br />
Srđan Stević, mr Dejan Ilić, Dejan Protić, Sanja Milovanović, Marko Talijan,<br />
Mihajlo Pavlović, Aleksandar Jovanović, Vuk Stojsavljević, Katarina Delač,<br />
Kristina Delač, Nina Kovačević<br />
Kontakt<br />
Redakcija: redakcija@internetogledalo.com<br />
Marketing: marketing@internetogledalo.com<br />
CIP - Katalogizacija u publikaciji<br />
Narodna biblioteka Srbije, Beograd<br />
004<br />
INTERNET ogledalo : business &<br />
technologies magazine / glavni i odgovorni<br />
urednik Zoran Kovačević. - 1999, br. 1- .<br />
- Beograd (Gradski park 2) : Internet<br />
ogledalo, 1999- (Beograd : AMD Sistem). - 27<br />
cm<br />
Dostupno i na:<br />
http://www.ogledalo.rs - Mesečno<br />
COBISS.SR-ID 172229895<br />
6<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Generalni pokrovitelj Servisa<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj 197
Sadržaj<br />
Dešavanja<br />
Svet<br />
Najava Oracle Visual Builder platforme<br />
Kompanija Kaspersky se priključuje globalnom<br />
pozivu da se zaustave sajber napadi na<br />
medicinske ustanove<br />
za data centre, cloud, mobilne, endpoint i<br />
IoT. O koristima koje Smart-1 Cloud donosi<br />
na kompanijskom blogu piše Michael A.<br />
Greenberg, direktor marketinga proizvoda u<br />
odeljenju Security Platforms CheckPointa.<br />
loud Computing<br />
Vizija <strong>202</strong>0. godine<br />
Bezbednost i zaštita<br />
Check Point<br />
Najbolje upravljanje sigurnošću sada je u<br />
cloudu<br />
Predviđanja o cloudu za ovu i naredne<br />
godine<br />
Studija slučaja<br />
EPS i Microsoft<br />
Kada veštačka inteligencija pomaže u<br />
prognozi potrošnje električne energije<br />
Da li ste se ikada zapitali kako bi bilo upravljati<br />
svojim lokalnim i virtuelnim gejtvejima iz<br />
clouda? Preko veb brauzera? Sa najboljom<br />
platformom za kontrolu pristupa i prevenciju<br />
pretnji koja može da drži korak sa najnovijom<br />
bezbednošću, nosi se sa rapidnim rastom i<br />
efikasno upravlja održavanjem? Pa, više<br />
ne morate da se pitate. Smart-1 Cloud je<br />
najnovija ponuda kompanije Check Point koja<br />
uzima najbolji security management i stavlja<br />
ga u cloud, koristeći najnapredniji softver za<br />
prevenciju pretnji i upravljanje bezbednošću<br />
Elektroprivreda Srbije (EPS) odnedavno je<br />
unapredila proces prognoziranja potrošnje i<br />
potražnje za električnom energijom uvođenjem<br />
tehnologija mašinskog učenja i veštačke<br />
inteligencije u svoje poslovne procese.<br />
XX6<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj 96/97<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Istraživanje<br />
Digitalizacija<br />
Samo četiri zemlje Evropske unije konkurentne<br />
sa SAD na polju digitalizacije<br />
Predviđanja<br />
Enorman skok vrednosti digitalnih<br />
plaćanja<br />
Studija<br />
Polaris<br />
Ponašanje potrošača nakon COVID-19 krize<br />
U borbi protiv korona virusa digitalne<br />
tehnologije imaju jedinstvenu ulogu kako za<br />
neometano odvijanje svakodnevnog života,<br />
ekonomskih i društvenih aktivnosti, tako<br />
i u procesu oporavka industrije i preduzeća.<br />
Pandemija korona virusa je prelomna tačka<br />
za digitalizaciju i označava početak nove ere<br />
ubrzanog razvoja digitalnih tehnologija: ono<br />
šta je nekada bilo „lepo imati“ sada postaje<br />
neophodnost. Kompanije i organizacije koje<br />
žele da se razvijaju i postanu još otpornije u<br />
srednjem i dugoročnom periodu verovatno će<br />
morati da se pozabave planom svoje digitalne<br />
transformacije kako bi ostale konkurentne u<br />
okvirima „nove realnosti“, pokazuje istraživanje<br />
EIB Grupacije.<br />
Pod uticajem pandemije, potrošači su se<br />
prilagodili novom okruženju i stvorili nove<br />
navike u ponašanju, kupovini i konzumaciji<br />
medija. Nakon pandemije, neke od ovih navika<br />
će nestati, ali neke će nastaviti da se praktikuju ili<br />
se čak i pojačati kako bi pomogle ljudima da se<br />
snađu u novim prilikama. Nova studija Agencije<br />
Polaris, koja posluje u okviru I&F Grupe, a koja<br />
je specijalizovana za data analytics, business<br />
consulting i tržišne predikcije, otkriva koja će<br />
ponašanja nastaviti da žive i nakon COVID-19<br />
i na koji način brendovi mogu da se približe<br />
potrošačima imajući u vidu te promene. Ovde<br />
su samo neka od njih.<br />
Projekti<br />
Osvrt<br />
SAS<br />
Kako analitika može sprečiti opadanje<br />
populacije pčela<br />
Uređaji<br />
Zaronimo u internet<br />
SSD<br />
ADATA SE760 – jednostavno brz<br />
XX<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj 96/97<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong><br />
7
De ša va nja<br />
Svet<br />
Priprema: Redakcija<br />
redakcija@internetogledalo.com<br />
Na ja va<br />
Orac le Vi sual Bu il der<br />
plat for me<br />
Shay Shmeltzer, direktor Upravljanja proizvodima u Oracleu, u tekstu objavljenom na kompanijskom<br />
blogu 26. maja <strong>202</strong>0., sa zadovoljstvom objavljuje izbacivanje Oracle Visual Builder Platforme<br />
– kompletnog i integrisanog okruženja za razvojne timove za razvoj i isporuku cloud native<br />
aplikacija. Visual Builder Platforma objedinjuje funkcionalnosti Oracle Visual Buildera i Oracle<br />
Developer Cloud Servicea kako bi se pokrio celokupan životni ciklus razvoja, od planiranja svih<br />
mogućnosti do isporuke i hostinga.<br />
Ka ko ob jaš nja va Shmelt zer,<br />
plat for ma se sa sto ji od razvoj<br />
nog in ter fej sa i run ti me/<br />
ho sting ser vi sa, Vi sual Bu il der Stu dia<br />
i Vi sual Bu il der ser vi cea re spek tiv no.<br />
Vi sual Bu il der Stu dio<br />
Vi sual Bu il der Stu dio in te gri še<br />
agil nu ko la bo ra tiv nu plat for mu za<br />
tim ski raz voj sa upra vlja njem ko dom<br />
i CI/CD au to ma ti za ci jom, pro ši re ne<br />
eks per ti zom vi zu el nog raz vo ja za<br />
veb i mo bil ne apli ka ci je.<br />
Orac le Vi sual Bu il der Stu dio uključu<br />
je spe ci fič ne funk ci o nal no sti koje<br />
ra ci o na li zu ju ži vot ni ci kljus raz vo ja<br />
za Vi sual Bu il der de ve lo pe re pro jekt<br />
nim tem plej ti ma, me nadž men tom<br />
okru že nja i se tom na men skih ko raka<br />
iz ra de i CI/CD pi pe li ne o va za obja<br />
vlji va nje i upra vlja nje Vi sual Bu il der<br />
apli ka ci ja.<br />
Ove funk ci o nal no sti se di rekt no<br />
in te gri šu sa is ku stvom vi zu el nog<br />
raz vo ja za veb i mo bil ne ko ri snič ke<br />
in ter fej se ko je pru ža ju edi to ri Vi sual<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Bu il de ra. Vi sual apli ka ci je raz vi je ne<br />
Vi sual Bu il de rom ko ri ste bo ga ti set<br />
kom po nen ti Orac le JET-a, do dat no<br />
po ve ća va ju ći br zi nu ko jom raz voj ni<br />
ti mo vi mo gu da is po ru ču ju ino va tivno<br />
ko ri snič ko is ku stvo.<br />
Vi sual Bu il der Stu dio i<br />
Orac le Cloud Ap pli ca ti ons<br />
Orac le o vi raz voj ni ti mo vi ko ri ste<br />
Vi sual Bu il der Stu dio za stva ra nje sled<br />
eć e g en er ac ij e O r a cl e C l o u d A pp l i<br />
ca ti on sa. Vi sual Bu il der Stu dio ta kođe<br />
de lu je kao in ter fejs za na pred ne<br />
ko ri sni ke i de ve lo pe re da kon fi gu rišu<br />
i ka sto mi zu ju no ve mo du le ko je<br />
su raz vi li Orac le Cloud Apps ti mo vi.<br />
Po red to ga, Vi sual Bu il der Stu<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
dio pru ža set funk ci o nal no sti ko je<br />
ga či ne ide al nim re še njem za iz grad<br />
nju do da ta ka za tre nut ne i bu du će<br />
Orac le Cloud Ap pso ve – uklju ču ju ći<br />
ugra đe ni ka ta log ser vi sa ko ji omog<br />
uć avaj u l a k p r is t u p p os l o vn i m o b j e-<br />
k ti ma Orac le Cloud Ap pli ca ti on sa.<br />
Osla nja ju ći se na in du strij ske standar<br />
de, Vi sual Bu il der Stu dio mo že da<br />
kon zu mi ra po dat ke iz bi lo kog RESTba<br />
zi ra nog iz vo ra po da ta ka, omogu<br />
ća va ju ći ko ri sni ci ma da kre i ra ju<br />
do dat ke ko ji la ko kom bi nu ju po dat<br />
ke iz Orac le Cloud Ap pli ca ti on sa sa<br />
kli jent skim i eks ter nim iz vo ri ma poda<br />
ta ka.<br />
Iza Vi sual Ap pso va<br />
U Vi sual Bu il der Stu di ou raz voj ni<br />
ti mo vi će pro na ći sve što im je potreb<br />
no za upra vlja nje ce lo kup nim život<br />
nim ci klu som svih ar te fa ka ta ko ji<br />
uče stvu ju u eko si ste mu ši re nja Orac<br />
le Cloud Ap pli ca ti on sa.<br />
Za pla ni ra nje pro je ka ta Vi sual Buil<br />
der Stu dio uklju ču je si stem za praće<br />
nje pro ble ma, Agi le bo ar do ve i<br />
Sprint uslu ge me nadž men ta, za jed<br />
no sa wi ki ji ma za de lje nje in for maci<br />
ja.<br />
Da bi una pre dio upra vlja nje ži votnim<br />
ci klu som ko da, VBS nu di hosto<br />
va ne pri vat ne Git re po zi to ri je dostup<br />
ne iz bi lo kog git kli jen ta, menadž<br />
ment pro ce sa zah te va za spa janjem<br />
i on li ne pe er co de re vi ew.<br />
Da bi po mo gao au to ma ti za ci ji<br />
pro ce sa is po ru ke, VBS uklju ču je snažan<br />
CI/CD en džin sa po drš kom za<br />
pi pe lin, ko ji in te gri še po pu lar ne rad<br />
ne okvi re za iz grad nju i te sti ra nje,<br />
kao i uslu ge ko je po ma žu upra vljanju<br />
in fra struk tu rom kao stan dar di ma<br />
ko riš će nja ko da kao što su Doc ker,<br />
Ku ber ne tes i Ter ra form.<br />
Visual Builder – moćna<br />
run ti me plat for ma<br />
Vi sual Bu il der pru ža ti mo vi ma laku<br />
za ko riš će nje, ska la bil nu plat formu<br />
za ho sto ba nje vi zu el nih apli kaci<br />
ja. Po red ho sto va nja veb i mo bil nih<br />
apli ka ci ja, ti mo vi ima ju flek si bil nost<br />
da skla diš te po dat ke u em be do vanu<br />
ili za seb nu Orac le ba zu po da taka<br />
i da ho stu ju vi še krat ne po slov ne<br />
objek te ko ji iz la žu REST in ter fej se i<br />
po slov nu lo gi ku tim po da ci ma.<br />
Im ple men ta ci ja apli ka ci ja kroz Visual<br />
Bu il der in stan ce i okru že nja<br />
mo že se po jed no sta vi ti ko riš će njem<br />
CI/CD pi pe li na de fi ni sa nih u Orac le<br />
Vi sual Bu il der Stu di ju.<br />
Re zi me<br />
Shay Shmeltzer prikaz završava pozivom<br />
svim zainteresovanim da isprobaju<br />
novu Visual Builder platformu i vide<br />
ka ko im ona mo že po mo ći da brže<br />
is po ru če cloud apli ka ci je, nu de ći im<br />
besplatan probni period. Oni ta ko đe<br />
mogu da posete i stranice sa dokumentacijom<br />
za Oracle Visual Builder<br />
Studio i Oracle Visual Builder.<br />
Korisnici Oracle Developer Clouda<br />
će au to mat ski do bi ti na do grad nju<br />
da koriste Oracle Visual Builder Studio<br />
bez uti ca ja na nji ho vu po sto je ću funkcionalnost.<br />
Ko ri sni ci Orac le Vi sual Bu il de ra<br />
mogu da pokrenu besplatnu instancu<br />
Orac le Vi sual Bu il der Stu di oa i<br />
usme re ga na svo ju po sto je ću Vi sual<br />
Bu il der in stan cu da bi za po če li ko rišće<br />
nje no ve funk ci o nal no sti. Io<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
SPECIJALNO<br />
IZDANJE<br />
DATA<br />
ISSN 1821 - 4169<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Dešavanja<br />
Svet<br />
Kom pa ni ja Ka spersky<br />
se pri klju ču je glo bal nom po zi vu<br />
da se za u sta ve saj ber na pa di<br />
na me di cin ske usta no ve<br />
Eugene Kaspersky, izvršni direktor globalne sajber-bezbednosne kompanije Kaspersky, potpisao<br />
je otvo re no pi smo upu će no svet skim vla da ma, u ko me se one po zi va ju na mo men tal no i od luč<br />
no pred u zi ma nje ak tiv no sti u ci lju za u sta vlja nja saj ber na pa da na bol ni ce i zdrav stve ne si ste me<br />
i usta no ve za me di cin sko is tra ži va nje.<br />
Glo bal ni po ziv, ko ji je ini cirao<br />
Cyber Pe a ce In sti tu te,<br />
ko ji se na la zi u Že ne vi, tako<br />
đe su pot pi sa li la u re a ti No be lo ve<br />
na gra de za mir, biv ši pred sed ni ci, direk<br />
to ri me đu na rod nih or ga ni za ci ja i<br />
osta li lju di od uti ca ja.<br />
Ko men ta ri šu ći za jed nič ko pi smo<br />
Eu ge ne Ka spersky je is ta kao: „Od počet<br />
ka CO VID-19 pan de mi je konstant<br />
no smo pra ti li ka ko saj ber krimi<br />
nal ci ko ri ste ovu si tu a ci ju. Na žalost,<br />
bi li smo sve do ci saj ber na pa da<br />
na bol ni ce i zdrav stve ne usta no ve<br />
u mno gim ze mlja ma, i njih sma tramo<br />
te ro ri stič kim na pa di ma. Do kle<br />
god ko ro na vi rus pred sta vlja uzrok<br />
ozbilj ne druš tve ne za bri nu to sti, napa<br />
da či će to na sta vi ti da ko ri ste u<br />
sop stve ne svr he. Ra di mo sve što je<br />
u na šoj mo ći da po mog ne mo zdrav<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
stve nim in sti tu ci ja ma to kom ove<br />
pan de mi je. U mar tu smo do ne li odlu<br />
ku da zdrav stve nim or ga ni za ci jama<br />
obez be di mo bes plat ne li cen ce<br />
za na še pro iz vo de u tra ja nju od šest<br />
me se ci. Po zi va mo vla de i me đu narod<br />
ne or ga ni za ci je da pre du zmu više<br />
ak tiv no sti i da ura de sve što je<br />
mo gu će ka ko bi za u sta vi li ove iz u<br />
zet no štet ne, če sto po ži vot opa sne<br />
saj ber na pa de na me di cin ske in stitu<br />
ci je.”<br />
Pi smo<br />
„Po zi va mo svet ske vla de da pre duzmu<br />
mo men tal ne i od luč ne me re u<br />
ci lju za u sta vlja nja saj ber na pa da na<br />
bol ni ce, zdrav stve ne usta no ve i ustano<br />
ve za me di cin sko is tra ži va nje, kao<br />
i na me di cin sko oso blje i me đu na rod<br />
ne or ga ni za ci je za jav no zdra vlje. U<br />
ovu svr hu, vla de tre ba da ra de za jed<br />
no, uklju ču ju ći Uje di nje ne na cije,<br />
ka ko bi se pra vi la ko ja za bra njuju<br />
ova kve ak tiv no sti po tvr di la i po novo<br />
us po sta vi la.<br />
Tokom prethodnih nedelja bili smo<br />
sve do ci na pa da ko ji su tar ge ti ra li medi<br />
cin ske usta no ve i or ga ni za ci je u prvim<br />
re do vi ma bor be pro tiv CO VID-19<br />
pan de mi je. Ove ak ci je su ljud ske ži vote<br />
sta vi le u opa snost za to što su ometa<br />
le funk ci o ni sa nje ovih ključ nih in stitu<br />
ci ja, uspo ra va ju ći di stri bu ci ju neo p-<br />
hod nih za li ha i in for ma ci ja, i ome taju<br />
ći bri gu o pa ci jen ti ma. Sa sto ti na ma<br />
hi lja da lju di ko ji su već iz gu bi li ži vo te i<br />
milionima obolelih širom sveta, medicin<br />
ska bri ga je sa da bit ni ja ne go ika da<br />
pre. Ovo ne će bi ti po sled nja svet ska<br />
zdrav stve na kri za. Za sa da i ubu du će,<br />
vlade treba da utvrde nedvosmislena<br />
pra vi la: saj ber ope ra ci je pro tiv usta nova<br />
zdravstvenog sistema su nezakonite<br />
i ne pri hva tlji ve.<br />
Eu ge ne Ka spersky<br />
Ne to le ri še mo na pa de na zdravstve<br />
nu in fra struk tu ru u fi zič kom svetu,<br />
i ne sme mo da to le ri še mo ta kve<br />
na pa de u saj ber pro sto ru – bi lo da se<br />
ra di o vre me ni ma mi ra ili kon flik ta.<br />
Sto ji mo uz Me đu na rod ni ko mi tet Crve<br />
nog kr sta pru ža ju ći po drš ku nje govom<br />
po zi vu da se me di cin ske uslu ge<br />
ili me di cin ske usta no ve zaš ti te od sajber<br />
na pa da bi lo ko je vr ste. Po zi va mo<br />
vla de na sa rad nju, i da uje di ne sna ge<br />
sa ci vil nim druš tvom i pri vat nim sekto<br />
rom ka ko bi osi gu ra li poš to va nje i<br />
zaš ti tu me di cin skih usta no va, i po čini<br />
te lje po zva li na od go vor nost. Iz nad<br />
sve ga, vla de tre ba da pre du zmu akci<br />
je i za u sta ve saj ber na pa de na bolni<br />
ce i me di cin ske usta no ve. Vre me je<br />
da se de lu je sa da.”<br />
Iz me đu osta lih, pot pi sni ci za jed ni-čkog<br />
pi sma su i Mi hail Gor bačov, bivši<br />
pred sed nik So vjet skog Sa ve za, Ban<br />
Ki-moon, biv ši ge ne ral ni se kre tar Ujedi<br />
nje nih na ci ja, Be a tri ce Fihn, iz vrš na<br />
di rek tor ka Me đu na rod ne kam pa nje<br />
za uki da nje nu kle ar nog oruž ja, la u re at<br />
No be lo ve na gra de za mir, Pe ter Ma u<br />
rer, pred sed nik Me đu na rod nog ko mite<br />
ta Cr ve nog kr sta. Spi sak svih pot pisni<br />
ka mo že te pro na ći ov de. Io<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Bez bed nost i zaš ti ta<br />
Check Point<br />
Pripremila: Vesna Kovačević<br />
vesna@internetogledalo.com<br />
Najbolje upravljanje sigurnošću<br />
sada je u cloudu<br />
Da li ste se ikada zapitali kako bi bilo upravljati svojim lokalnim i virtuelnim gejtvejima iz clouda?<br />
Preko veb brauzera? Sa najboljom platformom za kontrolu pristupa i prevenciju pretnji koja može<br />
da drži korak sa najnovijom bezbednošću, nosi se sa rapidnim rastom i efikasno upravlja održavanjem?<br />
Pa, više ne morate da se pitate. Smart-1 Cloud je najnovija ponuda kompanije Check<br />
Point koja uzima najbolji security management i stavlja ga u cloud, koristeći najnapredniji softver<br />
za prevenciju pretnji i upravljanje bezbednošću za data centre, cloud, mobilne, endpoint i IoT. O<br />
koristima koje Smart-1 Cloud donosi piše Michael A. Greenberg, direktor marketinga proizvoda<br />
u odeljenju Security Platforms CheckPointa.<br />
Smart-1 Cloud pruža tri ključna<br />
benefita:<br />
1. uvek najsavremeniji security<br />
management – nanovije funkcije,<br />
automatsko apdejtovanje<br />
2. proširenje na zahtev – besprekorno<br />
podržavanje više gejtveja i storidža<br />
3. nulto održavanje – bez instalacije,<br />
bez na do grad nje<br />
„Iskoristite snagu Infinity Portala -<br />
Check Pointov one stop shop za hostovanje<br />
širokog spektra svih SaaS servisa<br />
koji sada uključuje Smart-1 Cloud.<br />
Jednostavnije rečeno, najbolji deo je<br />
što je Smart Con so le u va šem veb bra<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
uzeru!“, ističe Michael A. Greenberg i<br />
podseća da upravljanje igra apsolutno<br />
ključnu ulogu u efikasnoj sigurnosti.<br />
Toliko da unificirano upravljanje bezbednošću<br />
sprečava sajber napade.<br />
Uvek bez bed ni<br />
Bacimo kratak pogled na samo neke<br />
funkcionalnosti koje će se automatski<br />
ažurirati pošto najnovije izdanje secu-<br />
rity managementa postane dostu-pno,<br />
održavajući nas bezbednim.<br />
Sam autor podseća da R80 Unified<br />
Security, Check Pointov vodeći softver<br />
za gejtveje i management, doži-<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
vljava dosta apdejta i novih funkcija<br />
u kratkom vremenskom periodu, pa<br />
ste do sa da mo ra li da iz de li te prozore<br />
održavanja, pokrenete testiranje<br />
i onda sprovedete kampanju apgrejdovanja<br />
za sve selektovane kandidate<br />
da biste ih ažurirali. Danas,<br />
uz Smart-1 Cloud, sve se automatski<br />
ažurira za vas.<br />
Možete lako proširiti na zahtev i<br />
podržati više gejtveja i storidž kako<br />
smatrate prikladnim. Povezivanje<br />
gejtveja je jednostavno, kreirate<br />
HTTPS tunel od gejtveja do servisa<br />
koji koristi jedinstven ključ za<br />
autentifikaciju. Kada je gejtvej objekt<br />
kreiran, preostaje samo da pokrenete<br />
Secure Internal Communica<br />
tion (SIC).<br />
„To je to! Za nekoliko minuta možete<br />
imati najnoviji R80.40 Management<br />
sa perfektnim pokretanjem<br />
funkcionalnosti as a service i možete<br />
imati konektovane sve svoje gejtveje<br />
odatle – vi se možete fokusirati<br />
na upravljanje bezbednošću vaše orga<br />
ni za ci je i ana li zi ra ti lo go ve i do gađaje“,<br />
ističu u CheckPointu.<br />
U poređenju sa drugim opcijama<br />
primene managementa, kao što su<br />
sa mo stal ni otvo re ni ser ve ri i na menski<br />
uređaji za upravljanje, uz Smart-1<br />
Cloud vreme implementacije je 30<br />
do 60 puta kraće! Skalirajte svoje<br />
upra vlja ne gej tve je na zah tev do dajući<br />
onoliko koliko vam je potrebno.<br />
Sve pre ko<br />
Check Po in ta<br />
Jedna od najvećih koristi posedovanja<br />
Check Pointove arhitekture za<br />
upravljanje bezbednošću dostupne<br />
iz clouda je to što možete efikasno<br />
da upravljate održavanjem. Rešavanje<br />
problema je deo usluge, korisnicima<br />
nije potrebna stručnost, niti<br />
postoji potreba za dodatnim osobljem,<br />
celokupnim održavanjem se upravlja<br />
preko Check Pointa.<br />
Smart-1 Cloud od go va ra na evoluirajuće<br />
potrebe upravljanja bezbednošću<br />
preduzeća danas. Držeći<br />
korak sa najsavremenijom bezbednošću,<br />
u mogućnosti ste da upravlja<br />
te naj no vi jim pret nja ma na uređajima<br />
i radnim opterećenjima preko<br />
jedne upravljačke konzole, sada u<br />
clo u du. Smart-1 Cloud ima spo sobnost<br />
da skalira i upravlja sve većim<br />
brojem gejtveja kako naša okruženja<br />
rastu, bez brige o ograničenom<br />
fizičkom prostoru storidža ili kapacitetu<br />
log storidža. Najvažnije, možete<br />
efikasno upravljati održavanjem i ušte<br />
de ti ne ve ro vat no vre me na on boar<br />
din gu no vih gej tve ja, nad gle da nju<br />
uređaja, napajanju opreme i svakom<br />
novom apdejtu ili hitnim ispravkama<br />
– umesto toga, sve se to automatski<br />
radi za vas zahvaljujući Smart-1 Clou<br />
du. Io<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
SPECIJALNO IZDANJE<br />
Business<br />
Security<br />
ISSN 1821 - 4169<br />
www.internetogledalo.com<br />
www.ogledalo.rs<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Cloud Computing<br />
Vizija <strong>202</strong>0. godine<br />
Pripremio: Ivan Gojković<br />
redakcija@internetogledalo.com<br />
Predviđanja o cloudu<br />
za ovu i naredne godine<br />
Niko ne zna šta budućnost nosi. Koliko god pokušavali, nikada ne možemo definitivno reći šta<br />
nas očekuje – događaji koji menjaju svet <strong>202</strong>0. to su jasno stavili do znanja. Ali gledajući nedavna<br />
istraživanja i trendove možemo bar donekle učeno nagađati o promenama koje dolaze u cloud<br />
tehnologiji, kaže Tim Fitzgerald, potpredsednik prodajnog kanala za cloud u Severnoj Americi<br />
u kompaniji Ingram Micro, i sam se odvaživši da baci pogled na to šta budućnost donosi cloud<br />
computingu. Neke će možda iznenaditi saznanje da nikada nije bilo bolje vreme za partnere da<br />
počnu isporuku infrastrukture kao servisa (Infrastructure as a service - IaaS) i drugih cloud rešenja<br />
svojim klijentima.<br />
Visoki rukovodilac u kompaniji<br />
Ingram Micro, odgovoran<br />
za ubrzanje rasta i<br />
dalji razvoj platformi, tržišta i servisa<br />
Ingram Micro Clouda u SAD i Kanadi,<br />
iznosi tri svoja predviđanja.<br />
Predikcija 1: tržište clouda<br />
će nastaviti da raste<br />
„Svaka kompanija ima različite<br />
potrebe za cloudom. Generalno,<br />
starije i veće organizacije se u većoj<br />
meri oslanjaju na nasleđene, on-premises<br />
aplikacije, dok novija i manja<br />
preduzeća imaju tendenciju da budu<br />
cloud-native. No, u <strong>202</strong>0. godini,<br />
sva preduzeća – velika i mala, stara i<br />
nova – podstaknuta su da naprave<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
skok u cloud tehnologiju, jer su koristi<br />
od migracije njihovih radnih procesa<br />
postali upadljivo očigledni“, navodi<br />
Tim.<br />
Apurva Joshi, potpredsednik Product<br />
odeljenja kompanije Digital<br />
Ocean, to isto je rezimirao za CRN:<br />
„Cloud servisi su neopevan heroj<br />
u omogućavanju ovog ogromnog,<br />
naglog prebacivanja u remote-first<br />
radnu snagu. To je lako zaboraviti, ali<br />
pre deset godina ništa od ovoga ne<br />
bi čak ni bilo moguće.“<br />
Cloud rešenja su se posebno dokazala<br />
ove godine, demonstrirajući<br />
da upravljivost i fleksibilnost u IT<br />
infrastrukturi čine više od pružanja<br />
konkurentske prednosti – one su od<br />
vitalnog značaja za opstanak preduzeća.<br />
Prema IDC-u, predviđa se da će<br />
potrošnja na javni cloud dostići 500<br />
milijardi dolara do <strong>202</strong>3. godine,<br />
što je skok sa 229 milijardi 2019. Na<br />
osnovu istog istraživanja, IaaS će biti<br />
najbrže rastuća kategorija cloud potrošnje<br />
tokom tog vremena, sa objedinjenom<br />
petogodišnjom zajedničkom<br />
stopom rasta od 32% godišnje.<br />
Predikcija 2: bezbednost<br />
i skalabilnost će pokretati<br />
usvajanje clouda<br />
Fitzgerald konstatuje da je sigurnost<br />
već sada ključna briga za organizacije<br />
koje usvajaju cloud rešenja i<br />
podseća da je u nedavnom istraživanju,<br />
41% IT i operativnih donosilaca<br />
odluka navelo „unapređenje bezbednosti“<br />
kao primarni razlog za migraciju<br />
i modernizaciju radnih procesa<br />
za Azure.<br />
No, kako dobavljači rešenja nasta<br />
vljaju da unapređuju zaštitu koristeći<br />
cloud prouzvode, on je uveren da će<br />
se ovaj broj samo povećavati.<br />
U toj istoj anketi, nadmašujući sigurnost,<br />
42% je zauzela skalabilnost.<br />
Mnoge organizacije danas žele<br />
mogućnost brzog povećavanja ili<br />
smanjivanja u zavisnosti od njihovih<br />
potreba za korišćenjem. I s pravom<br />
žele da plate samo ono što konzumiraju.<br />
Po mišljenju Toma Fitzgeralda,<br />
to će verovatno ostati slučaj i u<br />
doglednoj budućnosti. Dakle, zaključuje<br />
on, partneri koji nude kompanijama<br />
šansu da skaliraju na zahtev pomoću<br />
IaaS-a ili drugih cloud proizvoda<br />
imaju sjajnu priliku da uspostave dugoročan<br />
odnos sa korisnicima i povećaju<br />
profitabilnost. Još ako mogu da<br />
preporuče prilagođena cloud rešenja<br />
na osnovu aplikacija i radnih opterećenja<br />
korisnika, zaista je nebo granica.<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Predikcija 3: partneri će<br />
iskoristiti ovu novu<br />
cloud priliku<br />
Pošto sve više i više preduzeća investira<br />
u cloud, solution partneri koji<br />
nude cloud proizvode požnjeće<br />
nagrade. To je posebno tačno imajući<br />
u vidu trend kupovine tehnologije<br />
u obliku stalne pretplate na<br />
cloud umesto jednokratne kupovine<br />
softvera ili hardvera, smatra Fitzgerald.<br />
„Do <strong>202</strong>2. godine, 60% organizacija<br />
će koristiti ponudu cloud upravljanih<br />
servisa eksternih provajdera<br />
servisa“, kaže Sid Nag potpredsednik<br />
istraživanja u Gartneru. To je<br />
dvostruko više nego 2018.<br />
U nedavnom izveštaju, 2112 Group i<br />
Ingram Micro su otkrili da samo 49%<br />
channel partnera nudi IaaS rešenja.<br />
Taj broj pada na 26% kada je u pitanju<br />
paltforma kao servis (Platform as<br />
a Service - PaaS). No, prema tom istom<br />
istraživanju, 79% provajdera rešenja<br />
očekuje da će proširiti svoju<br />
cloud ponudu u <strong>202</strong>0. kako bi kapitalizovali<br />
cloud mogućnosti koje su<br />
pred njima.<br />
Prilika koja se pruža<br />
jednom u životu<br />
„Oklevajte da isporučite cloud<br />
proizvode vašim klijentima i reskiraćete<br />
da propustite priliku koja se<br />
pruža jednom u životu – posebno sa<br />
IaaS-om“, upozorava Tim Fitzgerald.<br />
„Sa manje od polovine channel part<br />
nera koji trenutno nude IaaS rešenja,<br />
sada je vaša šansa da etablirate<br />
svoje preduzeće kao vodećeg provajdera.<br />
Gartner predviđa da će prihod<br />
od IaaS-a dostići 76,6 milijardi<br />
dolara do <strong>202</strong>2. godine, što je skok<br />
sa 30,5 milijardi u 2018. Započinjanem<br />
svoje IaaS prakse ranije umesto<br />
kasnije bićete u odličnoj poziciji<br />
da gledate kako vaš prihod raste“,<br />
uveren je on.<br />
Niko ne može da vidi budućnost,<br />
pa moramo da delujemo na osnovu<br />
informacija koje imamo. Trenutno izgleda<br />
da nikada nije bilo bolje vreme<br />
da se počne. Pridružite se Azure<br />
Accelerate programu i dobićete ekskluzivne<br />
servise, ponude i promocije<br />
koje mogu pomoći da se vaš IaaS biznis<br />
pokrene napred. Io<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
DIGITALNA<br />
TRANSFORMACIJA<br />
2.0<br />
ISSN 1821 - 4169<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Studija slučaja<br />
EPS i Microsoft<br />
Priprema: Redakcija<br />
redakcija@internetogledalo.com<br />
Kada veštačka inteligencija<br />
pomaže u prognozi potrošnje<br />
električne energije<br />
Elektroprivreda Srbije (EPS) odnedavno je unapredila proces prognoziranja potrošnje i potražnje<br />
za električnom energijom uvođenjem tehnologija mašinskog učenja i veštačke inteligencije u svoje<br />
poslovne procese.<br />
Prevelika potrošnja ali i nedovoljna<br />
iskorišćenost kapaciteta<br />
stvaraju velike gubitke,<br />
pa je precizna prognoza potražnje<br />
za električnom energijom od<br />
ključnog značaja za EPS, kako bi se<br />
proizvodnja, snabdevanje, distribucija<br />
i trgovina električnom energijom<br />
u Srbiji odvijali na što efikasniji način,<br />
uz optimalne troškove.<br />
U želji da svoj rad učine efikasnijim<br />
i unaprede proces prognoziranja<br />
potrošnje i potražnje za električnom<br />
energijom, u kompaniju su se odlučili<br />
za korišćenje Microsoft rešenja za<br />
mašinsko učenje. Rezultat ovakvog<br />
pristupa je pojednostavljen unos i<br />
vizualizacija podataka i mogućnost<br />
predikcije tražnje za električnom<br />
energijom u dužem vremenskom<br />
periodu, dok su vreme potrebno<br />
za predikciju i mogućnost grešaka<br />
smanjeni van svih očekivanja<br />
kompanije.<br />
Pre i po sle<br />
Pre uvođenja novog rešenja, kako<br />
bi predvideli trendove u snabdevanju,<br />
inženjeri u Sektoru za dispečersko<br />
planiranje i upravljanje proizvodnjom<br />
su velike količine podataka<br />
o potrošnji u prethodnom periodu,<br />
kao i meteorološke podatke, unosili<br />
ručno – što je proces podložan nepreciznostima,<br />
koje su uticale na prihode<br />
kompanije.<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Prema rečima izvršnog direktora<br />
ovog preduzeća Dragana Vlaisavljevića,<br />
budući da EPS učestvuje<br />
na balansnom tržištu na satnom nivou,<br />
svaka devijacija donosi dodatne<br />
troškove. Nakon uvođenja novog<br />
rešenja margina greške, koja je varirala<br />
između 5% i 15%, smanjena je<br />
na 1.7%.<br />
„ Smanjena greška odstupanja znači<br />
da smo smanjili troškove kojim bismo<br />
morali da je pokrijemo. Uštedimo i do<br />
600.000 evra godišnje samo na balansnom<br />
tržištu", kaže glavni inženjer Danilo<br />
Komatina i predviđa da će zbog<br />
efikasnijeg procesa trgovine, EPS imati<br />
i dodatnih 300.000 evra profita godišnje.<br />
„Ne moramo da pokrećemo i zaustavljamo<br />
generatore toliko često, pa je<br />
manje kvarova, što smanjuje troškove<br />
popravke i trajanje održavanja. Proizvodimo<br />
i prodajemo više električne energije,<br />
a kupujemo manje", podvlači glavni<br />
inženjer EPS-a.<br />
Podaci prikupljeni u poslednjih<br />
dvadeset godina uneti su u rešenje<br />
zasnovano na Azure tehnologiji koje<br />
koristi mašinsko učenje, što EPS-u<br />
obezbeđuje dovoljnu brzinu da se<br />
prilagodi svim fluktuacijama. Zahvaljujući<br />
analizi podataka u realnom<br />
vremenu i automatizaciji, za prognozu<br />
potrošnje sada je potrebno<br />
samo 15 minuta umesto dva sata, a<br />
ušteđeno vreme koristi se za poboljšanje<br />
plana trgovine. Istovremeno,<br />
Po w e r B I v i z u a l i z a c i j a ,u m e s t o r u -<br />
čno pripremljenih izveštaja, poboljšava<br />
donošenje odluka u realnom<br />
vremenu.<br />
Op ti mal no re še nje<br />
Proces je uspešno implementiran u<br />
saradnji sa Microsoftom i njihovim lokalnim<br />
partnerom Informatikom A.D.,<br />
koji su kao optimalno rešenje za EPS<br />
predložili Microsoft Azure Machine<br />
Learning sa Power Apps i Power BI.<br />
„Blisko smo sarađivali sa Microsoftom,<br />
kako bismo podatke, godine iskustva<br />
i naš proces razmišljanja pretočili<br />
u kod. Sada je na nama samo da<br />
obezbedimo aktuelne podatke i sistem<br />
obavi sve ostalo", zaključuje Dragan<br />
Vlaisavljević i najavljuje da kompanija<br />
trenutno istražuje kako da se uz<br />
pomoć Azure tehnologije nosi sa izazovima<br />
kao što su predviđanje cena,<br />
prikupljanje podataka o trgovini i integracija<br />
sa postojećim procesima. Io<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Istraživanje<br />
Digitalizacija<br />
Samo četiri zemlje EU<br />
konkurentne sa SAD<br />
na polju digitalizacije<br />
U borbi protiv korona virusa digitalne tehnologije imaju jedinstvenu ulogu kako za neometano<br />
odvijanje svakodnevnog života, ekonomskih i društvenih aktivnosti, tako i u procesu oporavka<br />
industrije i preduzeća. Pandemija korona virusa je prelomna tačka za digitalizaciju i označava<br />
početak nove ere ubrzanog razvoja digitalnih tehnologija: ono šta je nekada bilo „lepo imati“ sada<br />
postaje neophodnost. Kompanije i organizacije koje žele da se razvijaju i postanu još otpornije<br />
u srednjem i dugoročnom periodu, verovatno će morati da se pozabave planom svoje digitalne<br />
transformacije kako bi ostale konkurentne u okvirima „nove realnosti“, pokazuje istraživanje EIB<br />
Grupacije.<br />
Novi izveštaj Evropske investicione<br />
banke „Ko je<br />
spreman za novo digitalno<br />
doba? Podaci iz EIB-og istraživanja<br />
o investiranju” pregled je stanja<br />
digitalizacije u Evropskoj uniji i<br />
Sjedinjenim Američkim Državama<br />
iz jedinstvene poslovne perspektive.<br />
Istraživanje sprovedeno na nivou<br />
kompanija pokazalo je da firme<br />
iz Evropske unije u većini sektor<br />
a z a o s t a j u z a o n i m a i z S A D - a . I z v e-<br />
štaj donosi i pregled izazova sa<br />
kojima se kompanije suočavaju u<br />
domenu uvođenja i investiranja u<br />
digitalne tehnologije. Posebna pažnja<br />
posvećena je pitanju pristupa<br />
menadžmenta procesu digitaliza-<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
cije, stručnoj radnoj snazi i regulatornom<br />
okviru koji utiče na digitalizaciju<br />
evropskih i američkih kompanija.<br />
„Ako bi evropski zakonodavci želeli<br />
da evropske kompanije postanu<br />
više digitalne, moraju da se pozabave<br />
strukturnim preprekama za investiranje<br />
u digitalizaciju. Zakonodavne<br />
aktivnosti treba da razviju mere<br />
kako bi se ubrzalo uvođenje digitaliza-<br />
cije. One podrazumevaju sofisticiranije<br />
menadžerske veštine i prakse, kojima<br />
bi se poboljšala stručnost zaposlenih<br />
kroz obuke i time olakšalo investiranje<br />
u nematerijalne resurse i digitalne<br />
tehnologije. Trenutna ekonomska kriza<br />
izazvana pandemijom Covid-19 može<br />
biti šansa da neke od ovih inicijativa izbiju<br />
u prvi plan”, smatra Debora Revoltella,<br />
glavni ekonomista EIB-a.<br />
EU ka sni sa di gi ta li za ci jom<br />
u od no su na SAD<br />
EIB-ov indeks digitalizacije, predstavljen<br />
u izveštaju, zasnovan je na<br />
podacima dobijenim od evropskih i<br />
američkih kompanija i pokazuje da<br />
EU kaska za SAD. Jedine četiri zemlje<br />
EU koje prednjače u digitalizaciji u odnosu<br />
na SAD su Danska, Holandija,<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Češka Republika i Finska.<br />
U proseku, evropske kompanije<br />
su retko u potpunosti digitalizovane<br />
i manje ulažu i usvajaju digitalne<br />
tehnologije od svojih konkurenata<br />
iz SAD-a. Razlika između SAD<br />
i EU je posebno velika u građevinskom<br />
sektoru, gde je udeo digitalnih<br />
kompanija 40% u EU, a 61% u<br />
SAD. Razlika u stopi uvođenja digitalnih<br />
tehnologija između EU i američkih<br />
kompanija je 13% poena u<br />
uslugama i 11% poena u sektoru infrastrukture.<br />
Kada je proizvodni sektor<br />
u pitanju, samo 66% kompanija<br />
u EU je uvelo najmanje jednu digitalnu<br />
tehnologiju, u poređenju sa<br />
78% koliko ih je u SAD.<br />
EIB-ov in deks<br />
di gi ta li za ci je<br />
Bo lji re zul ta ti uz<br />
di gi ta li za ci ju<br />
po slo va nja<br />
Izvor: Podaci prikupljeni na nivou kompanija u okviru EIB-ovog istraživanja<br />
o investiranju iz 2019. godine. EIB-ov indeks digitalizacije sastoji<br />
se od pet komponenti: digitalni intenzitet, digitalna infrastruktura,<br />
investiranje u softver i podatke, investicije u poboljšane organizacione<br />
i poslovne procese, kao i strateški sistem monitoringa<br />
Izveštaj ukazuje da digitalizacija poslovanja<br />
daje bolje i dinamičnije rezultate.<br />
Digitalizovane kompanije imaju<br />
veću produktivnost u odnosu na nedigitalizovane,<br />
kao i bolja upravljačka<br />
rešenja, inovativnija su, beleže<br />
brži rast i imaju veću mogućnost<br />
otvaranja bolje plaćenih radnih mesta.<br />
Takođe imaju sposobnost lakšeg<br />
oporavka nakon globalnih kriza.<br />
Za digitalizaciju je važna veličina:<br />
velike kompanije su sklonije bržoj<br />
digitalizaciji kako u EU, tako i u SAD,<br />
što je naročito važno kod velikih<br />
preduzeća koja se bave proizvodnjom.<br />
Svega 30% evropskih kompanija<br />
sa manje od deset zaposlenih je<br />
usvojilo digitalne tehnologije, dok se<br />
kod kompanija sa više od 250 zaposlenih<br />
ovaj udeo povećava na 79%.<br />
Glavna prepreka, koja je karakteristična<br />
za Evropu, je nepovoljna raspodela<br />
ulaganja u digitalne tehno-<br />
logije u odnosu na veličinu kompanija.<br />
Mnoge male, pogotovo starije<br />
kompanije u EU smatraju da su<br />
tržišna regulativa u vezi sa radnom<br />
snagom i poslovanjem i nedostatak<br />
spoljnih izvora finansiranja glavne<br />
prepreke investiranju, što može dodatno<br />
da uspori uvođenje digitalne<br />
tehnologije.<br />
EIB-ovi pro jek ti iz obla sti<br />
di gi ta li za ci je na<br />
Za pad nom Bal ka nu<br />
U Srbiji se radi na proceni projekta<br />
digitalizacije škola. Radi se o potencijalnoj<br />
investiciji vrednoj 100 miliona<br />
evra koja će omogućiti uvođenje<br />
interneta, nove IT opreme, elektronskih<br />
udžbenika, učionica i dnevnika,<br />
kao i osposobljavanje nastavnog<br />
kadra za sprovođenje digitalizovane<br />
edukacije. Projekat će, između<br />
ostalog, omogućiti osnovnim i srednjim<br />
školama širom Srbije neometano<br />
odvijanje nastavne na daljinu i u<br />
situacijama kada je zbog virusa, prirodnih<br />
ili drugih nepogoda neophodno<br />
ostati kod kuće.<br />
U Srbiji EIB je uključen i u projekte<br />
izgradnje naučno-tehnoloških centara<br />
u Beogradu, Nišu i Novom Sadu,<br />
koji će se, između ostalog, baviti<br />
i naprednim tehnologijama i digitalizacijom.<br />
Ovi razvojni centri okupljaju<br />
inovativne IT i start-up kompanije<br />
koje se bave digitalnim uslugama<br />
i kreiranjem softverskih rešenja za<br />
kompanije, koje doprinose digitalizaciji<br />
domaće privrede. Za ovaj program<br />
EIB je do sada izdvojio 200 miliona<br />
evra.<br />
U Albaniji je u toku razvoj regionalne<br />
širokopojasne internet mreže, koji<br />
se priprema u saradnji sa WBIF-om<br />
(Investicionim okvirom za Zapadni<br />
Balkan). Ovaj projekat će značiti potpuno<br />
digitalnu transformaciju albanske<br />
ekonomije i društva koji su do<br />
sada imali najmanji nivo penetracije<br />
fiksnog širokopojasnog interneta<br />
u regionu od samo 10%. Očekuje<br />
se da će zahvaljujući ovoj inicijativi<br />
500 zdravstvenih i 3.000 obrazovnih<br />
ustanova imati fiksni širokopojasni<br />
internet brzine od najmanje 30 MB,<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
O EIB-om is tra ži va nju o in ve sti ra nju (EI BIS)<br />
Istraživanje EIB Grupacije o investiranju i investicionim finansijama je<br />
jedinstveno godišnje istraživanje kojim je obuhvaćeno 13.500 kompanija.<br />
U pitanju su firme iz zemalja članica EU, kao i uzorak američkih kompanija<br />
koje služe za uporednu ocenu performansi. Prikupljaju se podaci<br />
o karakteristikama i rezultatima firmi, ranijim investicionim aktivnostima<br />
i budućim planovima, izvorima finansiranja, problemima sa finansiranjem<br />
i ostalim izazovima sa kojima se privreda danas suočava. Koristeći<br />
metodologiju stratifikovanog uzorkovanja, EIBIS je reprezentativno is-<br />
traživanje za sve zemlje članice EU i za SAD, kao i za klase kompanija po<br />
veličini (od mikro do velikih) i za četiri glavna sektora. Osmišljena je tako<br />
da izgradi panel za posmatranje koji omogućuje izradu analiza u vremenskim<br />
intervalima, kao i donošenje zaključaka koji mogu da se dovedu<br />
u vezu sa bilansima stanja i podacima o profitu i gubicima kompanija.<br />
EIBIS je razvilo i njime upravlja Ekonomsko odeljenje EIB-a, uz podršku<br />
agencije Ipsos MORI kada je u pitanju razvoj i primena.<br />
Za više informacija posetite http://www.eib.org/eibis.<br />
bilitaciju obrazovnog sistema, koji je<br />
potpisan krajem prošle godine. Time<br />
su kapaciteti prošireni na 2.070<br />
mesta za nove učenike, a kreirano<br />
je i oko 530 novih radnih mesta. EIB<br />
učestvuje sa 18 miliona evra u ovom<br />
projektu vrednom ukupno 40 miliona<br />
evra, a EU je kroz ERI (Inicijativu<br />
za ekonomsku otpornost) donirala<br />
2,7 miliona evra bespovratnih sredstava.<br />
Io<br />
a zastupljenost u domaćinstvima će<br />
se povećati na čak 70%.<br />
-U Crnoj Gori je značajan proje<br />
kat uvođenja nove informacione i digitalne<br />
tehnologije u 17 obrazovnih<br />
u s t a n o va u o k v i r u p ro g r a m a z a re h a -<br />
Izveštaj i analize po zemljama možete<br />
pročitati na https://www.eib.<br />
org/en/publications/who-is-prepared-for-the-new-digital-age<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Osvrt<br />
Zo ran Pe ro vić<br />
Preuzeto sa Do men.rs<br />
Za ro ni mo u in ter net<br />
Zašto internet radi i u doba pandemije? Šta možemo da uradimo sami? Šta je ispod haube? Backbone,<br />
BGP? CDN, IXP? DNS? Odgovori se nalaze u tekstu, a važne preporuke su date na kraju<br />
članka.<br />
Ovih da na svi za vi si mo od<br />
in ter ne ta. Ne sa mo od<br />
kva li te ta in ter net-ve ze,<br />
već i od ras po lo ži vo sti i si gur no sti<br />
uslu ge ko ju do bi ja mo, ka ko od svog<br />
lo kal nog in ter net pro vaj de ra (optič<br />
ki, ka blov ski, ADSL, Wi Fi, 3G, 4G,<br />
mo bil ni), ta ko i od pro vaj de ra ra znih<br />
in ter net uslu ga (DNS, pre tra ži va nje,<br />
on li ne TV, vi deo stri ming), pro vaj dera<br />
ko la bo ra ci o nih plat for mi, pro vajde<br />
ra plat for mi za dru že nje i raz menu<br />
sli ka, re ce pa ta, uti sa ka, sta vo va,<br />
dr žav nih plat for mi za pri ja vu po reza,<br />
pri ja vu de ce u vr ti će, pri ja vu dece<br />
u ško le, edu ka tiv nih plat for mi za<br />
osnov nu i sred nju ško lu, vi še i vi so ke<br />
stu di je. U stva ri, još ma lo, pa nam je<br />
ceo ži vot on li ne!!!<br />
Ka ko to da in ter net ra di i ka da ima<br />
tri pu ta vi še sa o bra ća ja? Šta bi se<br />
de si lo ka da bi se na uli ca ma bi lo kog<br />
ve le gra da od jed nom po ja vi lo tri puta<br />
vi še au to mo bi la? Ka ko to da in ternet<br />
ra di i ka da se po ja vi 10 pu ta vi še<br />
edu ka tiv nih vi deo-sa dr ža ja? Ko ja bi<br />
to zgra da bi bli o te ke ili fa kul te ta mogla<br />
da pri mi 10 pu ta vi še knji ga, profe<br />
so ra, stu de na ta?<br />
Ka ko to da in ter net ra di i ka da se prome<br />
ne na vi ke ko ri sni ka, a po go to vo kada<br />
mnogi od tih korisnika nisu dobro<br />
na mer ni? Ko ja bi to gra ni ca i po li ci ja<br />
za u sta vi la mno go stru ko po ve ćan auto<br />
mo bil ski sa o bra ćaj, uz de talj nu kontro<br />
lu zlo u po tre ba?<br />
Jed no stav no, in ter net je na pravljen<br />
da iz dr ži nu kle ar na pu sto šenja!<br />
„Ar hi tek tu ru“ in ter ne ta pan demi<br />
ja ni je ni za gre ba la. Čvr sto sto je<br />
„spolj ni ga ba ri ti“, a „te me lji ni su potko<br />
pa ni“!<br />
Kom pli ko va no: Ar mi ja struč nja ka<br />
naj ra zli či ti jih pro fi la da no noć no „dr ži<br />
vo du“, a ne bro ja no mno go high-tech<br />
ure đa ja op slu žu je na še po tre be. Nepre<br />
gled ni or ma ni pre pu ni opre me u<br />
ne kim hlad nim i mrač nim so ba ma, u<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
vi so ko obez be đe nim zgra da ma, navla<br />
če tka nje vir tu el ne re al no sti preko<br />
na ših oči ju. Da nas vi še ne go ikada<br />
do sa da!<br />
Is pod ha u be<br />
Ovo je ret ko pri ča na pri ča o okosni<br />
ci, tzv. kič mi in ter ne ta, gde se nala<br />
ze ser ve ri, ru te ri, sto ri dži... Sve brži,<br />
sve moć ni ji, sve ma njih di men zi ja<br />
i sve ih je vi še.<br />
Ali, da kre ne mo od po čet ka, od<br />
na ših ču la vi da, slu ha, do di ra...<br />
Gle da no iz ugla svih kraj njih ko ri sni ka,<br />
internet je svetlucanje m ob i ln o g tele<br />
fo na u mra ku, imejl pro či tan na lap topu,<br />
mo žda ne ki vir tu el ni bo rac po pular<br />
ne on li ne igre ko ji iz vi ri iz gej ming<br />
kon fi gu ra ci ja sa mul ti-screen ekra ni ma<br />
ili, u no vi je vre me, se ri je i fil mo vi ko je<br />
gle da mo na pa met nom TV-u.<br />
Iz bor kraj njih ure đa ja za pri stup inter<br />
ne tu da le ko pre va zi la zi da naš nju temu,<br />
pa će mo pre ći da lje na mre žne<br />
ele men te i iz bo re ko je mo že te na pravi<br />
ti ka ko bi vam in ter net bio bo lji.<br />
Pa ra me tri kva li te ta in ter ne ta su<br />
mno gi: br zi na pre u zi ma nja (dow nload),<br />
br zi na sla nja (upload), kaš njenje<br />
(ping la tency), va ri ja ci ja kaš njenja<br />
(jit ter), gu bi tak pa ke ta...<br />
Do sta je bit no pri hva ti ti či nje nicu<br />
da kva li tet in ter ne ta va ri ra u toku<br />
da na, u to ku ne de lje, u za vi sno sti<br />
od ure đa ja sa ko ga se pri stu pa, DNS<br />
ser ve ra ko ji se ko ri sti, lo ka ci je, vr ste<br />
i op te re će no sti ser ve ra za me re nje<br />
pa ra me ta ra kva li te ta, ali i od vr ste<br />
pri stu pa (mo bil ni, kabl, ADSL, op ti ka,<br />
Wi Fi), po na ša nja ko ri sni ka u bli zi ni,<br />
ali i ko ri sni ka ko ji pri stu pa ju istim sadr<br />
ža ji ma i apli ka ci ja ma kao i vi. U tri<br />
re či: Ne ma ga ran ci ja kva li te ta!<br />
Na mno ge aspek te kva li te ta inter<br />
ne ta ko ri sni ci mo gu sa mi da utiču,<br />
ali mno gi su u nad le žno sti va šeg<br />
in ter net pro vaj de ra, a ne ki su i kod<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
pru ža o ca in ter net uslu ga (druš tve ne<br />
mre že, on li ne TV, ga ming, gam bling,<br />
email, Vi ber/ Skype/ Wha stApp/<br />
Sig nal/ Te le gram), a i kon takt sa vašim<br />
in ter net pro vaj de rom naj češ će<br />
mo že ima ti naj vi še uti ca ja na po pravlja<br />
nje kva li te ta in ter ne ta.<br />
Internet u stanu – uradi<br />
sam<br />
Ure đa ji ko ji slu že za pri stup in terne<br />
tu se uglav nom po ve zu ju Wi Fi vezom<br />
ili ba kar nim eter net ka blom.<br />
I tu je pr va, ta ko zva na, tač ka koncen<br />
tra ci je. Kuć ni ru ter ko ji ob je dinju<br />
je zah te ve svih ure đa ja u va šem<br />
sta nu/ku ći/kan ce la ri ji mo že bi ti jeftin<br />
i sla bih ka rak te ri sti ka, Wi Fi može<br />
bi ti ma le iz la zne sna ge (do bro za<br />
zdra vlje, ali lo še za br zi nu in ter neta),<br />
kom šij ski Wi Fi ure đaj mo že da<br />
sme ta, a po go to vo u gu sto na se ljenim<br />
sre di na ma, ve o ma če sto je već i<br />
DNS ser ver „for si ran“, a da ko ri sni ci<br />
to ga ni su sve sni. Go to vo uvek se ispla<br />
ti ulo ži ti u sa vre me ni ji ru ter/Wi<br />
Fi ure đaj, do bar iz bor fre kven cij skih<br />
ka na la na ko ji ma Wi Fi ra di, ali i pode<br />
si ti ne ki od vi so ko per for mantnih<br />
i vi so ko bez bed nih DNS ser vera.<br />
Za pa met ni TV i tzv. sto ne ra čuna<br />
re uvek bi raj te ži ča nu ve zu ba karnim<br />
eter net ka blom. I po red na po ra<br />
za spro vo đe nje ka bla, is pla ti se sva ki<br />
ulo že ni mi nut i di nar...<br />
Po seb nu pa žnju tre ba usme ri ti i ka<br />
„saj ber hi gi je ni“. Ko ri sti te an ti-vi rus<br />
pro gra me, ažu ri raj te svo je ope ra tivne<br />
si ste me i pri dr ža vaj te se pre poru<br />
ka (ne otva raj te sum nji ve mej lo ve,<br />
ne po se ćuj te ne po u zda ne saj to ve...),<br />
jer ma li ci o zne ak tiv no sti neo d go vornih<br />
ha ke ra mo gu is ko ri sti ti (i op te reti<br />
ti) re sur se va ših ure đa ja u ne le gal<br />
ne svr he!<br />
Pristupna mreža (last mile)<br />
– pažljivo izaberite<br />
provajdera<br />
Naj po pu lar ni ji je pri stup in ter ne tu<br />
pre ko mo bil nih mre ža. Kaš nje nje je<br />
zna čaj no ve će ne go kod op ti ke, kabla<br />
i ADSL-a, ali to je pro blem ko ji će<br />
5G mo bil na mre ža re ši ti. Ogra ni če ni<br />
re sur si fre kven cij skog spek tra su sve<br />
ma nji pro blem, ali do la ze do iz ra žaja<br />
na ve li kim sku po vi ma (kon cer ti,<br />
utak mi ce, kon fe ren ci je), ka da za ko ni<br />
fi zi ke ne do zvo lja va ju ve će ka pa ci tete.<br />
Ve ro va li ili ne, ali pro le će i li sta nje<br />
dr ve ća pred sta vlja ju če sto ne za o bila<br />
znu pre pre ku za elek tro mag netne<br />
ta la se, po go to vo vi ših uče sta lo sti<br />
ko je ko ri ste 4G i 5G mre že.<br />
Ka blov ski ope ra te ri ko ri ste ko aksi<br />
jal ni kabl, ko ji ima ši ro ku pro pu snu<br />
moć, pa uz no ve teh no lo gi je pre nosa<br />
mo gu ko ri sni ci ma da po nu de brzi<br />
ne od par sto ti na Mbps, ko je se,<br />
na ža lost, če sto de le iz me đu ko ri snika<br />
u istom ula zu, bli skim uli ca ma,<br />
po ne kad i ce lim na se lji ma. Ka blov ski<br />
ope ra te ri ubr za no una pre đu ju svoje<br />
mre že, od svo jih cen tral nih lo ka cija<br />
pre ma kraj njim ko ri sni ci ma, i menja<br />
ju ko ak si jal ne ka blo ve op tič kim<br />
ka blo vi ma, či ja pro pu sna moć go tovo<br />
da ne ma gra ni cu. Da nas su br zi ne<br />
i od 100 hi lja da Mbps sa svim uo biča<br />
je ne i ši ro ko do stup ne, pa se i tač<br />
ke kon cen tra ci je sve vi še pri bli ža vaju<br />
ko ri sni ci ma, što za po sle di cu ima<br />
sve ma nju de gra da ci ju pa ra me ta ra<br />
kva li te ta u ča so vi ma vrš nog op te reće<br />
nja (ti pič no oko 13 ča so va i po novo<br />
iz me đu 21 i 23 ča sa).<br />
ADSL ope ra te ri ko ri ste ka blo ve<br />
ko ji su se ra ni je ko ri sti li sa mo za tele<br />
fon ske uslu ge, ali su na pret kom<br />
teh no lo gi je (ADSL2+, VDSL, Vec toring)<br />
po sta li spo sob ni da na kratka<br />
ra sto ja nja pre ba ce sto ti ne Mbps.<br />
I ADSL ope ra te ri ubr za no po sta vljaju<br />
op ti ku sve bli že kraj njim ko ri sni cima,<br />
a ure đa ji za po ve zi va nje kraj njih<br />
ko ri sni ka su pro seč no na par stoti<br />
na me ta ra, što omo gu ća va sto tinjak<br />
Mbps, prak tič no bez agre gaci<br />
je sa kom ši ja ma. Uko li ko je mre ža<br />
ade kvat no pro jek to va na i, na ro či to<br />
va žno, uko li ko su pro jek tan ti mreže<br />
pred vi de li eks plo zi ju on li ne vi deo<br />
sa o bra ća ja, ko ja se do go di la prethod<br />
nih go di na i de ce ni ja.<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Op tič ki pri stup je za ne ke sa dašnjost,<br />
a za mno ge že lje na bu duć<br />
nost. U pot pu no sti se me nja pa radig<br />
ma ko riš će nja in ter ne ta. Pre nos<br />
po da ta ka je prak tič no bez gre ša ka<br />
i omo gu ća va ne slu će nu in ter ak tivnost,<br />
ka pa ci te ti se teš ko mo gu napu<br />
ni ti sa dr ža ji ma ko ji već uve li ko<br />
pre va zi la ze mo guć no sti ljud skih čula<br />
vi da i slu ha. Po sto je iza zo vi na bavke<br />
no ve ge ne ra ci je ure đa ja, ko ji će<br />
do kra ja mo ći da is ko ri ste po ten cija<br />
le gi ga bit nih lin ko va, ali oni će biti<br />
pre va zi đe ni. Ovih da na je dan od<br />
ve li kih srp skih ope ra te ra je na svoju<br />
GPON mre žu po ve zao i pr vog 10<br />
Gbps ko ri sni ka.<br />
Okosnica (Backbone)<br />
in ter ne ta – in for mi ši te se<br />
Oko sni ca in ter ne ta je vir tu el no mesto<br />
gde se iz me đu se be po ve zu ju<br />
pro vaj de ri i to ve za ma ka pa ci te ta koji<br />
su ne za mi sli vi za kraj nje ko ri sni ke.<br />
Teš ko je za mi sli ti ka ko bi je dan ko risnik<br />
za svo jim rad nim sto lom uopšte<br />
is ko ri stio ve zu od 100 hi lja da Mbps.<br />
SSD di sko vi ni su to li ko br zi da sni me<br />
faj lo ve, ser ve ri ko ji ša lju te faj lo ve nisu<br />
do volj no moć ni da po ša lju faj lo ve<br />
tim br zi na ma, vi deo snim ci ni u najve<br />
ćoj re zo lu ci ji (ko ja pri to me preva<br />
zi la zi mo guć no sti na šeg oka) ne<br />
do sti žu 100 hi lja da Mbps. Te br zi ne<br />
se ko ri ste sa mo na naj vi šim tač ka ma<br />
agre ga ci je u ta ko zva nim car ri er’s carri<br />
er mre ža ma, gde se sa bi ra sa o bra ćaj<br />
sto ti na hi lja da in ter net ko ri sni ka.<br />
Ka ko bi ne za vi sne mre že ko mu ni cira<br />
le iz me đu se be, dav nih hlad no ra tovskih<br />
da na proš log ve ka, osmiš ljen je<br />
Bor der Ga te way Pro to col – BGP4, ko ji<br />
je i dan-da nas jed na od osnov nih kari<br />
ka u self-he a ling ar hi tek tu ri in ter neta,<br />
ko ja je od nu le osmiš lje na ka ko bi<br />
se odr ža le ko mu ni ka ci je u do ba ve likih<br />
glo bal nih pro me na. BGP4 je za služan<br />
što in ter net i da lje ra di ka da su neke<br />
ve ze u pre ki du i omo gu ća va ak tivi<br />
ra nje al ter na tiv nog usme ra va nja sao<br />
bra ća ja.<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
IXP – In ter net<br />
Ex chan ge Po int<br />
Ne ka da dav no po sto ja la je i hi jerar<br />
hij ska po de la in ter net pro vaj de ra<br />
na Ti er-1, Ti er-2, Ti er-3, ali su ta vreme<br />
na dav no proš la, jer su in ter net<br />
pro vaj de ri pr vo po če li da se po vezu<br />
ju iz me đu se be (pe e ring), a ka da<br />
se to po ve zi va nje uslo ži lo zbog veli<br />
kog bro ja in ter net pro vaj de ra (i još<br />
ve ćeg bro ja me đu ve za iz me đu njih),<br />
na pra vlje ne su ta ko zva ne tač ke za<br />
raz me nu in ter net sa o bra ća ja (In ternet<br />
Ex chan ge Po int – IXP), ko je su<br />
po sta le cen tral ne tač ke za raz me nu<br />
in ter net sa o bra ća ja u ce lom sve tu.<br />
U Sr bi ji je cen tral na tač ka za raz<br />
me nu in ter net sa o bra ća ja SOX -<br />
Ser bian Open eX chan ge, sa opremom<br />
po svim ve ćim da ta cen tri ma u<br />
Be o gra du i Ni šu i uda lje nim lo ka cija<br />
ma u Be ču i So fi ji.<br />
Tre nut no su naj ve će svet ske tač<br />
ke za raz me nu in ter net sa o bra ćaja<br />
u Lon do nu, Am ster da mu i Frankfur<br />
tu i na njih su po ve za ni go to vo<br />
svi ve li ki in ter net pro vaj de ri ovo ga<br />
sve ta. U re gi o nu ju go i stoč ne Evrope<br />
po sto je na ci o nal ne i re gi o nal ne<br />
tač ke za raz me nu in te r net sa o bra ćaja,<br />
a mi će mo po bro ja ti sa mo naj veće:<br />
Vi en na In ter net Ex chan ge – VIX.<br />
AT, Ser bian Open eX chan ge – SOX.<br />
RS, Bu da pest In ter net Ex chan ge –<br />
BIX.HU, Cro a tian In ter net Ex change<br />
– CIX.HR, Slo ve nian In ter net Exchan<br />
ge – SIX.SI, u Bu gar skoj NE TIX.<br />
BG , BIX.BG i B-IX.BG, u Grč koj GR-IX.<br />
GR, u Ru mu ni ji Bal can-IX.NET i Ro<br />
NIX.RO , u Češ koj NIX.CZ.<br />
CDN – Con tent<br />
Delivery Network<br />
Isto vre me no sa de cen tra li za ci jom<br />
in ter ne ta i mu nje vi to ra stu ćom popu<br />
lar noš ću plat for mi za pre tra ži vanje,<br />
di stri bu ci ju vi deo sa dr ža ja, distri<br />
bu ci ju vi deo igri ca, on li ne gaming,<br />
na sta la je po tre ba da se najra<br />
zli či ti ji in ter net sa dr ža ji smeš ta ju u<br />
ne po sred noj bli zi ni kraj njih ko ri snika,<br />
ka ko bi su bjek tiv ni ose ćaj kon zumi<br />
ra nja in ter net sa dr ža ja bio na najvi<br />
šem ni vou. To je prak tič no zna čilo<br />
da su in ter net gi gan ti „po se ja li“<br />
svo je ser ve re po ce lom sve tu, ali primar<br />
no ko lo ci ra no sa tač ka ma za razme<br />
nu in ter net sa o bra ća ja, jer oda tle<br />
la ko mo gu da „do hva te“ sve mre že,<br />
tj. nji ho ve ko ri sni ke, a po tom po stepe<br />
no i u mre že sa mih in ter net provaj<br />
de ra.<br />
U Sr bi ji se na la zi mno go ser ve ra ko ji<br />
pri pa da ju CDN mre ža ma, a op slu žu ju<br />
ko ri sni ke ne sa mo u Sr bi ji, već i u ši rem<br />
re gi o nu Ju go i stoč ne Evro pe, kroz linko<br />
ve do ma ćih in ter net pro vaj de ra, ali i<br />
do ma će tač ke za raz me nu in ter net sao<br />
bra ća ja – SOX, ko ja ima iz u zet nu regi<br />
o nal nu po ve za nost.<br />
Pri rod no je po sta vi ti pi ta nje ko<br />
„or ke stri ra“ di stri bu ci ju in ter net sadr<br />
ža ja, tj. ko od lu ču je ko ji ser ver će<br />
is po ru či ti in ter net sa dr žaj ko jem kori<br />
sni ku? Re še nje je po nu dio do bri<br />
sta ri DNS.<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
DNS – Do main<br />
Name System<br />
Po red hlad no ra tov skog BGP4 meha<br />
ni zma, po sto ji i vrš njak DNS, ta kozva<br />
ni te le fon ski ime nik in ter ne ta, koji<br />
je or ga ni zo van u vi še lo gič kih ce lina<br />
–Au to ri ta tiv ne, Re kur ziv ne i DNS<br />
keš ser ve re. DNS si stem di stri bu i ra<br />
po dat ke po iz ra zi to raz gra na toj mreži<br />
ser ve ra.<br />
12 ne za vi snih kom pa ni ja/in sti tuci<br />
ja dr ži ta ko zva nu ro ot-DN S ta belu<br />
na 1088 lo ka ci ja ši rom sve ta. I sve<br />
te ro ot-DN S ta be le sa dr že iste po dat<br />
ke, ka ko bi se u slu ča ju ha va ri je nazi<br />
vi in ter net do me na tač no i pra vovre<br />
me no pre vo di li u IP adre se.<br />
U Sr bi ji ve li ki broj DNS ser ve ra nala<br />
zi se u sva tri ni voa hi je rar hi je.<br />
U naj vi šem ni vou DNS hi je rar hije,<br />
7 ne za vi snih kom pa ni ja/in sti tu ci ja<br />
dr ži 9 ta ko zva nih ro ot-DN S in stan ci<br />
u Be o gra du i sve su, ra di lak šeg i bržeg<br />
pri stu pa, po ve za ni na SOX, baš<br />
kao i na ci o nal ni ope ra ter srp skog<br />
DNS si ste ma RNIDS.<br />
Po red ro ot-DN S ope ra te ra, na SOX<br />
su po ve za ni i 9.9.9.9, 1.1.1.1, 8.8.8.8,<br />
jav ni DNS re sol ve ri, ko ji kraj njim kori<br />
sni ci ma pru ža ju do dat ne DNS usluge<br />
bez bed nog i br zog raz re ša va nja<br />
in ter net adre se u IP adre su.<br />
Ceo eko si stem DNS ser ve ra, po red<br />
svo je osnov ne funk ci je pre vo đe nja<br />
na zi va in ter net do me na u IP adre se,<br />
za pra vo uče stvu je i u ba lan si ra nju i<br />
ru ti ra nju sa o bra ća ja u „mir no dopskim“<br />
okol no sti ma, dok BGP4 „re a<br />
gu je“ sa mo u slu ča ju po tre be za preva<br />
zi la že njem pro ble ma u ra du nekog<br />
od lin ko va.<br />
Zaključak<br />
Kva li tet in ter ne ta pred sta vlja skup<br />
mer lji vih pa ra me ta ra na ko je uti če<br />
pre vi še pa ra me ta ra da bi se na njih<br />
mo glo di rekt no uti ca ti. Ali do bra infor<br />
mi sa nost, ma nji ko rek tiv ni postup<br />
ci i do bar iz bor in ter net pro vajde<br />
ra u skla du sa va šim po tre ba ma<br />
sva ka ko će po bolj ša ti vaš su bjek tiv ni<br />
ose ćaj kva li te ta in ter ne ta.<br />
Mno go je ura đe no na iz grad nji inter<br />
net in fra struk tu re, na svim ni vo i<br />
ma, od pri stup nih mre ža, pre ko servi<br />
snih plat for mi, pa sve do stva ra nja<br />
uslo va za sa rad nju sa in ter net gi ganti<br />
ma ko ji su po sla li svo je ser ve re u<br />
Sr bi ju, či me su po di gli i kva li tet i ra<br />
s po lo ži vost in ter net sa dr ža ja i in ternet<br />
uslu ga, upra vo u si tu a ci ja ma poput<br />
tre nut ne pan de mi je.<br />
Ako po mi sli te da ser ve ri u Sr biji<br />
ni su neo p hod ni i da raz li ka od 16<br />
ms do 316 ms ni je ve li ka, za pi taj te<br />
se zaš to se in ter net stra ni ce au stralij<br />
skih fir mi otva ra ju spo ri je ne go inter<br />
net stra ni ce srp skih fir mi. Za pi tajte<br />
se ko li ko pu ta vaš bra u zer za tra ži<br />
po dat ke sa in ter ne ta pri li kom uči tava<br />
nja sa mo jed ne stra ni ce, ko li ko nazi<br />
va in ter net do me na mo ra da pretvo<br />
ri u IP adre se. Hi lja de upi ta sa mo<br />
za jed nu jed no stav nu stra ni cu. I ako<br />
se za sva ki upit če ka od go vor od 316<br />
ms, raz li ka u vre me nu po treb nom da<br />
se uči ta stra ni ca mo že bi ti zna čaj na.<br />
Na vr hu sva ke in ter net hi je rar hije,<br />
pa i kod nas u Sr bi ji, na la ze se<br />
DNS i IXP si ste mi, ko ji su zbog svoje<br />
va žno sti za funk ci o ni sa nje lo kalnog<br />
i glo bal nog in ter ne ta pro gla šeni<br />
kri tič nom IKT in fra struk tu rom, ne<br />
sa mo u Sr bi ji, ne go i u ce loj Evropskoj<br />
uni ji.<br />
Na da mo se da smo ovim tek stom<br />
us pe li da vam pri bli ži mo kom pleksnu<br />
ar hi tek tu ru in ter ne ta, ali i da nago<br />
ve sti mo da se ovo sta nje in ter neta<br />
u Sr bi ji gra di lo i gra di se, već 25<br />
go di na i to u ret ko us peš nom prime<br />
ru part ner stva dr žav nih in sti tu ci ja<br />
(RA TEL, MTTT, KIT, MUP, VS, lo kal ne<br />
sa mo u pra ve), stra nih i do ma ćih tele<br />
ko mu ni ka ci o nih kom pa ni ja, ne vladi<br />
nog sek to ra, ali i ma njih pri vat nih<br />
kom pa ni ja.<br />
I za kraj<br />
1. Internet nema garancije kvaliteta<br />
2. Testirajte kvalitet svog interneta<br />
o RA TEL NET TEST<br />
o MLabs<br />
o Spe ed test<br />
3. Ura di te sa mi:<br />
o Saj ber hi gi je na<br />
o Po ve za ti ure đa je ka blom<br />
o Pro ve ri ti po de ša va nja Wi Fi-a<br />
o Iza bra ti bez be dan i brz DNS ser ver<br />
o Pa žlji vo iza bra ti in ter net pro vajde<br />
ra<br />
o Na ba vi ti kuć ni ru ter u skla du sa<br />
po tre ba ma Io<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Pred vi đa nja<br />
Ja stra Ilić<br />
Enor man skok vred no sti<br />
di gi tal nih pla ća nja<br />
Korona virus je imao značajan uticaj na način na koji potrošaći kupuju i vrše plaćanje. Uz pravila o<br />
socijalnom distanciranju, mnogi od njih su prihvatili beskontaktno plaćanje i digitalne novčanike<br />
kao sigurniji način da upravljaju svojim novcem. Prema podacima koje je prikupio AksjeBloggen,<br />
očekuje se da globalno tržište digitalnog plaćanja nastavi da raste u narednim godinama, dostižući<br />
vrednost od 6,7 biliona dolara do <strong>202</strong>3.<br />
Glo bal no tr žiš te di gi tal nih<br />
pla ća nja je 2017. go di ne<br />
pro ce nje no na 3,1 trn dola<br />
ra. U po sled nje tri go di ne, ta vrednost<br />
je po ra sla za vi še od 50%, dosti<br />
žu ći 4,7 trn <strong>202</strong>0. Sta ti stič ki po daci<br />
po ka zu ju da je ce la in du stri ja di gital<br />
nih pla ća nja sprem na za na sta vak<br />
ra sta po CARG od 12% do <strong>202</strong>3. godi<br />
ne.<br />
Di gi tal na tr go vi na pred sta vlja vode<br />
ći tok pri ho da na tr žiš tu, sa vrednoš<br />
ću tran sak ci ja od 3,7 trn do la ra u<br />
<strong>202</strong>0. go di ni ili go to vo 80% ce lo ku-<br />
p ne tr žiš ne vred no sti ove go di ne. Istra<br />
ži va nja su po ka za la da on li ne kupo<br />
vi na i pro da ja ro ba i uslu ga osta ju<br />
naj ve ći tok pri ho da glo bal ne in dustri<br />
je di gi tal nih pla ća nja u na red nim<br />
go di na ma, do sti žu ći vred nost transak<br />
ci ja od 4,5 trn u <strong>202</strong>3. go di ni.<br />
Mobilna POS plaćanja će<br />
postati industrija vredna<br />
2,1 trn do la ra<br />
Me đu tim, sta ti sti ka po ka zu je da<br />
će na red ne go di ne bi ti sve do ci značaj<br />
nog ra sta mo bil nih POS pla ća nja.<br />
U 2017. go di ni, ovaj seg ment tr žiš ta<br />
di gi tal nih pla ća nja bio je pro ce njen<br />
na 368,6 mi li jar di do la ra. Od ta da,<br />
mo bil no pla ća nje je po ra slo vi še od<br />
175%, do sti žu ći vred nost od bi lion<br />
do la ra <strong>202</strong>0. go di ne. Oče ku je se da<br />
će se do mi nant ni uz la zni trend nastaviti<br />
i narednih godina sa mobilnim<br />
pla ća nji ma ko ja do <strong>202</strong>3. go di ne posta<br />
ju in du stri ja vred na 2,1 trn do la ra.<br />
Ne ko li ko po sled njih go di na ta kođe<br />
se de sio po rast pro seč ne vred nosti<br />
tran sak ci ja mo bil nih POS pla ćanja,<br />
po ras tav ši sa 447 do la ra u 2017.<br />
na 791 do lar u <strong>202</strong>0. go di ni. Oče ku je<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
se da do kra ja <strong>202</strong>3. go di ne taj iz nos<br />
sko či na sko ro 1.290 do la ra.<br />
Više od 6,1 milijarde ljudi<br />
će koristiti digitalna<br />
plaćanja do <strong>202</strong>3. godine<br />
Sta ti stič ki po da ci po ka zu ju da je<br />
2017. go di ne vi še od 4,1 mi li jar de lju di<br />
ši rom sve ta ko ri sti lo di gi tal na pla ća nja.<br />
Od ta da, ta broj ka je sko či la 25%, dosti<br />
žu ći 5,2 mi li jar de ove go di ne.<br />
Na red ne go di ne će bi ti sve doci<br />
sve ve ćeg bro ja ko ri sni ka na tr žiš<br />
tu di gi tal nih pla ća nja, ko ji će do sti ći<br />
6,1 mi li jar du do <strong>202</strong>3. go di ne ili skoro<br />
50% vi še u od no su na bro je ve iz<br />
2017. Sta ti sti ka po ka zu je da bi mobil<br />
na POS pla ća nja mo gla da do žive<br />
naj ve će po ve ća nje, sa bro jem kori<br />
sni ka ko ji ra ste sa 824 mi li o na u<br />
2017. do 1,6 mi li jar di <strong>202</strong>3. go di ne.<br />
Vodeće države<br />
Ana li zi ra no pre ma ge o graf skim<br />
pod ruč ji ma, Ki na pred sta vlja vo deće<br />
tr žiš te di gi tal nih pla ća nja glo bal<br />
no, sa 1,9 trn tran sak ci o nom vrednošću<br />
u <strong>202</strong>0. Prog no zi ra se da će<br />
ova ze mlja do sti ći sko ro 50% tr žišnog<br />
ude la do <strong>202</strong>3.<br />
Sa tran sak ci o nom vred noš ću od<br />
1 trn do la ra, SAD su ran gi ra ne kao<br />
dru ga po ve li či ni in du stri ja digitalnih<br />
pla ća nja u sve tu. Ne ki iz veš ta ji su poka<br />
za li da bi Ki na i SAD za jed no mogle<br />
da pred sta vlja ju sko ro 70% global<br />
ne vred no sti tran sak ci ja di gi talnog<br />
pla ća nja u na red ne tri go di ne.<br />
Ve li ka Bri ta ni ja je na tre ćem mestu<br />
sa tr žiš nom vred noš ću od 176<br />
mi li jar di do la ra u <strong>202</strong>0. Sle de Ja pan i<br />
Ne mač ka sa 173,1 mi li jar dom, od nosno<br />
127,4 mi li jar de do la ra. Io<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Studija<br />
Polaris<br />
Željka Mićić, Research Manager<br />
agencije Polaris<br />
Ponašanje potrošača<br />
na kon CO VID-19 kri ze<br />
Pod uti ca jem pan de mi je, po tro ša či su se pri la go di li no vom okru že nju i stvo ri li no ve na vi ke u<br />
po na ša nju, ku po vi ni i kon zu ma ci ji me di ja. Na kon pan de mi je, ne ke od ovih na vi ka će ne sta ti, ali<br />
ne ke će na sta vi ti da se prak ti ku ju ili se čak i po ja ča ti ka ko bi po mo gle lju di ma da se sna đu u no vim<br />
pri li ka ma. No va stu di ja Agen ci je Po la ris, ko ja po slu je u okvi ru I&F Gru pe, a ko ja je spe ci ja li zo va na<br />
za analitu podataka, poslovni konsalting i tr žiš ne pre dik ci je, ot kri va ko ja će po na ša nja na sta vi ti<br />
da ži ve i na kon CO VID-19 i na ko ji na čin bren do vi mo gu da se pri bli že po tro ša či ma ima ju ći u vi du<br />
te pro me ne. Ov de su sa mo ne ka od njih.<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
E-Ga ming<br />
Broj lju di ko ji igra ju on li ne igri ce<br />
nastavio je da raste tokom karantina,<br />
naročito u kategoriji e-sporta. Nakon<br />
vanrednog stanja opašće vreme<br />
koje se provodi uz igrice, jer se ljudi<br />
vraćaju svojim redovnim obavezama,<br />
ali će broj korisnika rasti, što<br />
je velika mogućnost za brendove.<br />
Ključno je razumevanje motiva i šta<br />
je to u čemu učesnici naročito uživaju<br />
u igri ka ko bi brend svo jim pri sustvom<br />
celokupno iskustvo učinio još<br />
kvalitetnijim i boljim.<br />
Razonodu za vreme karantina<br />
mnogi su pronašli u online svetu.<br />
Vir tu al ne tu re i li ve stre amovi po stali<br />
su naročito popularni, a nakon izolacije,<br />
digitalna iskustva će biti rešenje<br />
da se izbegnu velika okupljanja.<br />
Bren do vi mo gu da is ko ri ste tre nutke<br />
opuštanja kod kuće nudeći online<br />
sadržaj u partnerstvu sa institucijama<br />
iz oblasti umetnosti, filma, muzike...<br />
Uz pomoć tehnologije moguće<br />
je potrošačima pružiti osećaj da<br />
im bren do vi ko je vo le mno go to ga<br />
čine dostupnim.<br />
Ura di sam<br />
Bren do vi svo jim ak tiv no sti ma mo gu<br />
do dat no da pod stak nu kre a tiv nost<br />
potrošača i podignu je na viši nivo.<br />
Ponuda pakovanja i poklona koji će<br />
olakšati i pospešiti hobije, kao i korisnog<br />
sadržaja kroz tutorijale, su neki<br />
od dobrih pravaca.<br />
On li ne ku po vi na<br />
Virtuelni život<br />
Mno gi ma li bi zni si ni su bi li dostupni<br />
tokom vanrednog stanja. Ljudi<br />
su se oslo ni li na al ter na tiv na rešenja,<br />
vrlo često oslobađajući svoju<br />
kreativnost, a karantin nam je pokazao<br />
koliko snalažljivi možemo biti.<br />
Iako ćemo se za neke stvari vratiti<br />
starim rutinama, u nekim novim<br />
veš ti na ma ko je smo ste kli na sta vićemo<br />
da uživamo i nakon karantina.<br />
Tran sak ci je pu tem in ter ne ta su se<br />
povećale u toku marta, u razvijenim<br />
zemljama Evrope čak se utrostručio<br />
nivo rasta u odnosu na period<br />
pre krize. Skoro 40% online kupovina<br />
kućnih potrepština je bila prva<br />
ikada kupovina online. Nakon krize,<br />
online transakcije će nastaviti da rastu,<br />
naročito u kategorijama kozmetike,<br />
šminke i proizvoda za higijenu,<br />
ali će tradicionalna kupovina ipak<br />
imati primat u nabavci hrane i pića.<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Ka te go ri je kod ko jih e-com mer ce<br />
ra ste ne bi sme le pro pu sti ti ovu priliku,<br />
a sada je pravi trenutak za inova<br />
ci je ka ko bi bren do vi bi li is pred<br />
tren da i po nu di li no vo is ku stvo potrošačima.<br />
Tokom krize mnogi su počeli<br />
da pre i spi tu ju svoj od nos prema<br />
okruženju i prirodi. Očekuje se<br />
da će potrošačima ovaj aspekt biti<br />
još važniji kao i da će više gravi<br />
ti ra ti lo kal noj pro iz vod nji ka ko<br />
bi se mi ni mi zi ra la po ten ci jal na izloženost<br />
COVID-19. Primena prakse<br />
koja podstiče održivost biće<br />
ce nje na još vi še od stra ne po trošača,<br />
te je na brendovima da na<br />
autentičan način podrže inicijative<br />
koje se tiču održivosti, zdravih<br />
odluka i vraćanja na stare, bazične<br />
vrednosti, kako bi se dodatno povezali<br />
sa njima.<br />
Po vra tak<br />
pri ro di<br />
i održivost<br />
On li ne press<br />
On li ne press je bio je dan od vodećih<br />
medija u vreme karantina.<br />
Svet ska zdrav stve na kri za je podstakla<br />
potrebu za informisanjem<br />
i uvi dom u stal ne pro me ne i dešavanja.<br />
Korišćenje ovih digitalnih<br />
platformi nastaviće se i nakon<br />
pandemije, a brendovi treba da<br />
bu du pri sut ni u ovom me di ju pružajući<br />
relevantan sadržaj i ne zaobilazeći<br />
teme koje su sada važne<br />
potrošačima. Io<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
Projekti<br />
SAS<br />
Preuzeto sa portala Turizmarium<br />
Kako analitika može sprečiti<br />
opadanje populacije pčela<br />
Povodom Svetskog dana pčela, kompanija SAS najavila inovativne projekte praćenja, zaštite i<br />
unapređenja zdravlja kolonija pčela<br />
Pčele su odgovorne za oprašivanje<br />
skoro 75 odsto svih<br />
biljnih vrsta koje se direktno<br />
koriste za ljudsku ishranu, ali broj<br />
pčelinjih kolonija opada, što će dovesti<br />
do razornog gubitka u snabdevanju<br />
hranom. Kompanija SAS, lider u<br />
analitici, koristi tehnologije poput interneta<br />
stvari (IoT), mašinskog učenje<br />
i vizuelne analitike da bi održao i podržao<br />
zdravu populaciju pčela. S obzirom<br />
da broj pčelinjih kolonija drastično<br />
opada širom sveta, najnoviji<br />
rad uključuje pomoć u spasavanju<br />
prvog najvećeg svetskog oprašivača<br />
hrane – medonosne pčele.<br />
Povodom obeležavanja Svetskog<br />
dana pčela (20. maj), SAS je istakao<br />
tri odvojena projekta gde tehnologija<br />
nadgleda, prati i poboljšava<br />
populaciju oprašivača širom sveta.<br />
Prvo, istraživači u SAS-u su razvili<br />
neinvazivni način praćenja stanja<br />
u košnicama u stvarnom vremenu<br />
putem audio podataka i algoritama<br />
mašinskog učenja. SAS takođe<br />
sarađuje sa Državnim univerzitetom<br />
Appalachian na projektu<br />
„Broj pčela u svetu” kako bi vizuelizovao<br />
podatke svetske populacije<br />
pčela i razumeo najbolje načine<br />
za njihovo čuvanje. Najzad, neda-<br />
v n i p o b e d n i c i S A S h a k a t o n a d e ko-<br />
dirali su pčelinju komunikaciju putem<br />
mašinskog učenja kako bi maksimizirali<br />
pristup hrani i povećali<br />
zalihe hrane za ljude.<br />
Neinvazivno praćenje<br />
zdravlja košnica<br />
Istraživači razvijaju sistem za bioakustično<br />
praćenje kako bi neinvazivnom<br />
metodom pratili stanje košnica u realnom<br />
vremenu, koristeći alate za digitalnu<br />
obradu signala i algoritme mašinskog<br />
učenja. Ovaj sistem pomaže<br />
pčelarima da bolje razumeju i predvide<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
probleme sa košnicama koji bi mogli<br />
dovesti do izumiranja kolonije, uključujući<br />
i pojavu novih matica – nešto<br />
što obično ne bi mogli da otkriju.<br />
Godišnje stope gubitaka košnica u<br />
Americi su više od 40%, a između 25%<br />
i 40% tih gubitaka nastaje zbog gubitka<br />
matice. Akustična analiza može<br />
pčelare upozoriti na nestanak kraljica,<br />
što je od vitalne važnosti za značajno<br />
smanjenje stope gubitka kolonije.<br />
Ovim sistemom pčelari će imati bolje<br />
razumevanje stanja u košnicama bez<br />
potrebe za obavljanjem dugotrajnih i<br />
manuelnih pregleda koji ometaju kolonije<br />
pčela.<br />
Modeli mašinskog učenja korišćeni<br />
su za „slušanje“ zvukova košnice,<br />
koji mogu ukazivati na zdravlje, nivo<br />
stresa, aktivnosti rojenja i status<br />
matice. Istraživači planiraju da uskoro<br />
primene sistem akustičnog prenosa,<br />
i nastavljaju da traže načine za<br />
širenje upotrebe tehnologije kako bi<br />
pomogli medonosnim pčelama – i u<br />
krajnjoj liniji čovečanstvu.<br />
Stvaranje svetske<br />
mape pčela<br />
Na Svetski dan pčela SAS je pokrenuo<br />
vizuelizaciju podataka u kojoj<br />
se pčele „broje“ širom sveta, u okviru<br />
inicijative Svetski broj pčela (World<br />
Bee Count), koju je osnovao Centar<br />
za analitičko istraživanje i obrazovanje<br />
(CARE) na državnom univerzitetu<br />
Aplači. Cilj inicijative je angažovanje<br />
građana širom sveta da slikaju<br />
pčele kao prvi korak ka razumevanju<br />
razloga za alarmantni pad njihovog<br />
broja.<br />
Početkom maja je pokrenuta aplikacija<br />
„World Bee Count“ za korisnike<br />
– kako pčelare, tako i širu javnost,<br />
kako bi dodavali podatke na globalnu<br />
kartu oprašivača. Unutar aplikacije<br />
pčelari mogu uneti broj košnica<br />
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
koje imaju, a bilo koji korisnik može<br />
poslati slike oprašivača sa svoje<br />
ili pomoću kamere u aplikaciji. SAS<br />
je kreirao mapu za prikaz slika koje<br />
korisnici šalju putem ove aplikacije.<br />
U narednim fazama projekta, skup<br />
podataka kreiran iz aplikacije mogao<br />
bi pomoći univerzitetima i istraživačkim<br />
institutima da bolje kreiraju<br />
strategiraju spašavanja ovih važnih<br />
stvorenja.<br />
Korišćenje mašinskog<br />
učenja kako bi se pčelama<br />
olakšao pristup hrani<br />
Osnovni razlog pada populacije<br />
pčela je nedostatak hrane zbog<br />
prakse sejanja samo jedne vrste biljaka<br />
na njivama. Kad pčele pronađu<br />
dobar izvor hrane, vraćaju se u košnicu<br />
da putem plesa saopšte tačno<br />
mesto gde se on nalazi. Posmatrajući<br />
ove plesove, pčelari mogu bolje<br />
razumeti gde se pčele hrane i razmotriti<br />
osnivanje novih košnica na<br />
tim lokacijama kako bi sačuvali kolonije.<br />
Na nedavno održanom SAS hakatonu<br />
u Skandinaviji pobedio je<br />
tim Amesto NextBridge koji je koristio<br />
mašinsko učenje kako bi olakšao<br />
pristup hrani pčelama. U partnerstvu<br />
sa kompanijom Beefutures, tim<br />
je uspešno razvio sistem sposoban<br />
da automatski detektuje, dekodira<br />
i mapira karakterističan ples pčela<br />
„waggle”, koristeći Beefutures osmatračke<br />
košnice i SAS Viya.<br />
Sistematsko praćenje plesa pčela<br />
u stvarnom vremenu omogućava<br />
pčelama da deluju kao senzori<br />
za svoje ekosisteme. Buduća istraživanja<br />
korišćenjem ove tehnologije<br />
mogu otkriti druge informacije koje<br />
pčele komuniciraju plesom, što bi<br />
nam pomoglo da zaštitimo njihovu<br />
populaciju, a od čega će svi imati<br />
korist. Io<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
吀 甀 爀 椀 稀 愀 洀 猀 愀 最 氀 攀 搀 愀 渀 椀 稀 爀 愀 稀 氀 椀 椀 椀 栀 甀 最 氀 漀 瘀 愀
Uređaji<br />
SSD<br />
ADA TA SE760<br />
– jed no stav no brz –<br />
Performanse, prefinjenost i jednostavna upotreba odlike su nove SE760 serije spoljnih SSD uređaja<br />
kompanije ADATA. Slično drugim modelima ove kompanije, SE760 takođe poseduje dobro<br />
prepoznatljivu otpornost na udarce i vibracije, vodootpornost, brzinu i pouzdanost.<br />
Di zajn je, ipak, neš to što pr vo primećujemo,<br />
odmah po otvaranju pakovanja.<br />
Konkretno, njegovu elegantnu<br />
estetiku koju karakteriše glatka spoljašnjost<br />
površine od uglačanog materijala<br />
sive, odnostno, kako se navodi u<br />
specifikaciji proizvođača, titanijum sive<br />
boje. Reč je o kompaktnom uređaju<br />
di men zi ja 122.2 x 44 x 14mm, ko je ga<br />
čine idealnim za upotrebu u pokretu.<br />
Ovaj SSD dolazi s USB 3.2 Gen 2 interfejsom,<br />
zahvaljujući čemu nudi brzinu<br />
čitanja/pisanja do 1000 MB/s, što je<br />
preko 12 puta brže od eksternih hard<br />
diskova. Ovo, primera radi, znači da<br />
film u 4K rezoluciji veličine 10 GB na<br />
SSD možete prebaciti za svega 20 sekundi.<br />
Zbog toga je dobar izbor za<br />
gejmere. Dakle, sporo učitavanje igara<br />
postaje prošlost.<br />
ADA TA SE760 ko ri sti naj no viji<br />
USB-C (Type C) priključak koji je<br />
reverzibilan, pa nema iritantnog<br />
okretanja kao kod starijih vrsta USB<br />
priključaka Bez posebne pripreme<br />
ga je moguće koristiti na operativnim<br />
sistemima Windows, Mac OS<br />
i Android, i bez ograničenja premeštati<br />
sadržaje s jednog na drugi<br />
uređaj. Io<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
IInternet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj <strong>202</strong>
XX<br />
Internet ogledalo Business & Technologies Magazine :: Broj 105/106