Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Konferencije:<br />
Veracomp CIO Leadership forum 2019<br />
Marketing:<br />
Smanjenje budžeta<br />
Opis radnog mesta (2):<br />
Tehnike i smernice<br />
Broj <strong>128</strong><br />
ISSN:1821-4177<br />
www.gmbusiness.biz
吀 甀 爀 椀 稀 愀 洀 猀 愀 最 氀 攀 搀 愀 渀 椀 稀 爀 愀 稀 氀 椀 椀 椀 栀 甀 最 氀 漀 瘀 愀
Uvodnik<br />
U ime Redakcije<br />
Vesna Kovačević,<br />
glavna i odgovorna<br />
urednica<br />
Mada je prethodni broj časopisa bio tematski u potpunosti posvećen<br />
digitalnoj transformaciji, istoj temi je posvećeno, direktno ili indirektno,<br />
više priloga i u ovom izdanju. Nimalo slučajno, jer integracija digitalnih<br />
tehnologija u različita područja poslovanja postaje podrazumevajuća<br />
za sve kompanije koje shvataju neophodnost promene biznis modela<br />
i isporučivanja vrednosti korisnicima.<br />
Formiranje digitalnih timova u kompanijama, pojava novih zanimanja,<br />
te različiti modeli hijerarhijske postavke u organizacijama u pogledu<br />
toga kome je podređena osoba zadužena za digitalno poslovanje<br />
prepoznati su kao neminovnost i na ovogodišnjem CIO Leadership forumu<br />
održanom krajem septembra na Zlatiboru. Detaljan izveštaj sa<br />
ovog dešavanja tu je, pored ostalog, i da bi pomogao u prepoznavanju<br />
trendova, upoznavanju sa ulogom brendova i korisnika u ekonomiji iskustva,<br />
ali i sa poslovnim modelima koji pružaju efikasan okvir za uspešnu<br />
implementaciju digitalnih projekata.<br />
Nekako prirodno na ovu tematiku „naslonilo“ se razmišljanje o značaju<br />
korišćenja analitike i rezultatima istraživanja koji otkrivaju da samo<br />
35% kompanija uspeva da u potpunosti primeni analitičke modele<br />
u svom poslovanju, kao i korisni komentari na ovu temu koje je dao<br />
Miloš Đurković, direktor kompanije SAS za Adriatic region, vodeće kompanije<br />
u oblasti analitike.<br />
Pa ipak, značaj jubileja koji je 1.oktobra 2019. obeležila naša izdavačka<br />
kuća INTO d.o.o, proslavivši 20 godina izlaženja svog „prvenca“<br />
- časopisa „Internet ogledalo“, koji evo već dve decenije uspešno obitava<br />
„u čudesnom svetu tehnologija“, naveo nas je da tekst posvećen tome<br />
stavimo na prvo mesto. U svom osvrtu na ovaj period, Zoran Kovačević,<br />
direktor firme, prisetio se razvojnog puta „Internet ogledala“,<br />
ali i pokretanja novih projekata, od kojih je jedan od značajnijih časopis<br />
„<strong>GM</strong> Business & Lifestyle“.
Impressum<br />
Izdavač<br />
Internet ogledalo<br />
Društvo sa ograničenom odgovornošću za<br />
promet intelektualnih usluga (INTO d.o.o.)<br />
Beograd - Zemun, Gradski park 2 (Hala "Pinki")<br />
t.r. 145-7386-30 (Marfin banka)<br />
dr Ra do van Bi go vić<br />
(1956-2012)<br />
pro fe sor Pra vo slav nog bo goslov<br />
skog fa kul te ta Uni ver zite<br />
ta u Be o gra du i sta re ši na<br />
ma na sti ra Sve tog ar han ge la<br />
Ga vri la u Ze mu nu<br />
dr Zo ri ca To mić, pro fe sor<br />
Fi lo lo škog fa kul te ta<br />
Uni ver zi te ta u Be o gra du i<br />
Fa kul te ta za kul tu ru i me dije<br />
Me ga trend uni ver zi te ta,<br />
autor vi še knji ga iz obla sti<br />
ko mu ni ko lo gi je<br />
Direktor<br />
Zoran Kovačević<br />
Glavna i odgovorna urednica<br />
Vesna Kovačević<br />
Urednica rubrike Putovanja i turizam<br />
Nina Kovačević<br />
Saradnici<br />
dr Zorica Tomić, prof. dr Radovan Bigović,<br />
dr Milan Nešić, Mirjana Čizmarov,<br />
dr. Vladimir Sakač, Zvezdan Horvat,<br />
mr Tatajana Bajalović, Branko Đaković,<br />
dr Nebojša Savić, Dragan Ćirić, Ashok Murty,<br />
Vladimir Majstorović, Goran Kastratović,<br />
prof. dr Dragica Tomka, mr Milenko D. Đurić,<br />
Nebojša Carić, Dušan Katilović, Bo ris Vukić,<br />
dr Zve zdan Đu rić, dr Nikola Čanak,<br />
prof. dr Mir ja na Ra do vić Mar ko vić,<br />
Sne ža na Mol do van Mi lo še vić, mr Dejan Miletić,<br />
Predrag Milićević<br />
Prelom & Design<br />
Veljko Kovačević<br />
Video & Editing<br />
Veljko Kovačević<br />
Kontakt<br />
e-mail: redakcija@gmbusiness.biz<br />
www.gmbusiness.biz<br />
Online izdanje<br />
CIP - Katalogizacija u publikaciji<br />
Narodna biblioteka Srbije, Beograd<br />
005<br />
<strong>GM</strong> Business & Lifestyle / glavni i<br />
odgovorni urednik Vesna Kovačević. - 2006,<br />
br. 1 (januar)- . - Zemun (Gradski park 2)<br />
: Internet ogledalo, 2006- (Beograd : AMD<br />
Sistem). - 27 cm<br />
ISSN 1452-3175 = <strong>GM</strong> Business & Lifestyle<br />
COBISS.SR-ID 127672844<br />
Bran ko Đa ko vić, su vla snik<br />
ne ko li ko fir mi za raz voj<br />
me na dže ra i or ga ni za ci ja koje<br />
u Ve li koj Bri ta ni ji i SAD<br />
ser vi si ra ju MPA, Zo nic gro up<br />
i Ra dley Ho u se In sti tu te, a<br />
od sko ro u Sr bi ji i re gi o nu<br />
su pri sut ni pod ime nom<br />
To ma to To ma to Com muni<br />
ca ti ons. Uče stvo vao u<br />
pla ni ra nju i iz vo đe nju sto tina<br />
me nadž ment raz voj nih<br />
pro je ka ta i tre nin ga u naj većim<br />
svet skim fir ma ma<br />
Dr. Vla di mir Sa kač, ma gistar<br />
na u ka iz obla sti kli ničke<br />
far ma ko lo gi je, asi stent<br />
na Me di cin skom fa kul te tu<br />
Uni ver zi te ta u No vom Sa du,<br />
u dva na vra ta se kre tar, a<br />
po tom i pred sed nik In terni<br />
stič ke sek ci je Dru štva<br />
le ka ra Voj vo di ne, Srp skog<br />
le kar skog dru štva, sa rad nik<br />
Evrop ske aka de mi je na u ka i<br />
umet no sti<br />
Dejan Šapić, marketing<br />
konsultant, vlasnik agencije<br />
Šapić Consulting. Objavio je<br />
sedam ilustrovanih knjiga<br />
o marketingu, medijima i<br />
promociji. Tržišnim komunikacijama<br />
se bavi poslednjih<br />
13 godina u segmentima:<br />
pozicioniranje firme,<br />
kreiranje korporativnog<br />
identiteta, unapređenje<br />
imidža, razvoj brendova,<br />
unapređenje prodaje i<br />
media planiranje<br />
Nina Kovačević,<br />
master turizmolog<br />
dr Zve zdan Hor vat, partner<br />
i direktor Adi zes So ut he ast<br />
Euro pe, Se ni or As so ci a-<br />
te Adi zes In sti tu te San ta<br />
Bar ba ra<br />
Nemanja Pašalić,<br />
završio studije u oblasti<br />
menadžmenta u kulturi<br />
i umetnosti i napredne<br />
dodiplomske studije na<br />
Beogradskoj otvorenoj<br />
školi; master (MBA) iz<br />
oblasti međunarodnog<br />
poslovanja završio u Italiji<br />
2009. godine sa dodatnim<br />
usavršavanjima u<br />
Francuskoj i Nemačkoj<br />
dr Momčilo Talijan, redovni<br />
profesor Beogradskog univerziteta,<br />
radno angažovan<br />
na Institutu za kriminološka<br />
i sociološka istraživanja u<br />
Beogradu i na više poslovnih<br />
fakulteta za obrazovanje<br />
kadrova za poslovnu bezbednost<br />
i policiju u Srbiji i<br />
Republici Srpskoj<br />
Ashok Mur ty, po for mal nom<br />
obra zo va nju ar hi tek ta, po<br />
za ni ma nju sti li sta. Ba vi<br />
se staj lin gom kao bit nim<br />
ob li kom ne ver bal ne ko muni<br />
ka ci je. Pu tem tre nin ga<br />
i pre da va nja po ku ša va da<br />
po mog ne što ve ćem bro ju<br />
lju di da shva te da for mi ranje<br />
sop stve nog sti la pod razu<br />
me va u mno go ma njoj<br />
me ri no vac, a mno go vi še<br />
po zna va nje se be
Predrag Peđa Milićević,<br />
dipl. elektroinženjer,<br />
dugogodišnji aktivni<br />
”izvođač marketinških radova”<br />
u brojnim kompanijama;<br />
iskusan u definisanju<br />
komunikacionih strategija;<br />
dobar poznavalac internet<br />
marketinga i društvenih<br />
medija; predavač po pozivu<br />
u oblasti offline i online<br />
marketinga i komunikacija<br />
mr Ta tja na Jovanović,<br />
Philip Morris<br />
Vla di mir Maj sto ro vić,<br />
di rek tor agen ci je za prona<br />
la že nje ka dro va Srma<br />
Consulting i pro fe si o nal ni<br />
tre ner pro da va ca<br />
Go ran Mla de no vić, Se ni or<br />
As so ci a te Adi zes So ut he ats<br />
Euro pe od 1999 go di ne.<br />
Po red top me na džer skih pozi<br />
ci ja, to kom svo je bo ga te<br />
me đu na rod ne ka ri je re ra dio<br />
je kao uni ver zi tet ski pre davač<br />
u obla sti te o ri je si ste ma<br />
i in for ma ci o nih si ste ma, a<br />
kao IBM spe ci ja li sta vo dio je<br />
ne ko li ko ve li kih pro je ka ta<br />
Bo ris Vu kić, partner Adizes-<br />
SEE. Je dan je od osni va ča<br />
Adi zes So ut he ast Euro pe<br />
cen tra i Se ni or As so ci a te od<br />
1995 go di ne. Nje go ve spe cijal<br />
no sti su im ple men ta ci ja<br />
or ga ni za ci o ne tran sfor maci<br />
je i pro me na or ga ni zaci<br />
o ne kul tu re u raz li či tim<br />
gra na ma in du stri je<br />
Ne boj ša Ca rić, Pro fes si o nal<br />
Di rec tor, Se ni or As so ci a te<br />
Adi zes In sti tu te San ta<br />
Bar ba ra<br />
Ivan Marković, CEO&Founder<br />
konsultantske firme iConsult.<br />
Učestvovao u izradi,<br />
uvođenju, obuci i pružao<br />
poslovni konsalting za više<br />
od 50 različitih kompanija<br />
i institucija kako u zemlji,<br />
tako i u inostranstvu<br />
dr Nikola Čanak,<br />
osnivač obrazovnog<br />
centra za permanentnu<br />
edukaciju “NTC“ u Novom<br />
Sadu. Profesor Univerziteta<br />
u Beogradu i Novom<br />
Sadu. Lekar, motivator,<br />
primenjeni psiholog i pisac<br />
međunarodnog renomea<br />
Mir ja na Či zma rov,<br />
direktor Direktorata<br />
civilnog vazduhoplovstva<br />
Republike<br />
Srbije<br />
Go ran Ka stra to vić, dipl.<br />
no vi nar sa višegodišnjim<br />
rad nim is ku stvom stečenim<br />
u radio novinarstvu i<br />
štampanim medijima<br />
Prof. dr Mir ja na Ra do vić<br />
Mar ko vić, stal no za po sle na<br />
u In sti tu tu eko nom skih nau<br />
ka u Be o gra du, pro fe sor i<br />
di rek tor ma gi star skih stu dija<br />
na Aka mai Uni ver zi te tu,<br />
autor ve ćeg bro ja knji ga,<br />
na uč nih i struč nih tek sto va<br />
iz obla sti eko no mi je predu<br />
zet ni štva<br />
Phil Geldart,<br />
C.E.O., Eagle’s Flight<br />
Sne ža na Mol do van Mi lo šević,<br />
no vi nar sa pet na e sto godi<br />
šnjim rad nim is ku stvom<br />
ste če nim u štam pi i na<br />
ra di ju. Tre nut no pi še u<br />
ne delj ni ku Sve dok<br />
Nikola Mirčić,<br />
vođa treninga, Gustav<br />
Kaeser Training International.<br />
Saša Jovanović,<br />
osnivač i CEO Adbuka biznis<br />
i oglasne mreže. Trener i<br />
konsultant prodaje i CRM.<br />
Specijalnost IKT, CRM i<br />
unapređenje biznis procesa.<br />
Na svom blogu www.<br />
sasajovanovic.com piše o<br />
prodaji, biznis strategijama<br />
i biznis etici
Sadržaj<br />
Osvrt<br />
• Dvadeset godina Internet ogledala – u<br />
čudesnom svetu tehnologija<br />
Piše: Zoran Kovačević<br />
Konferencije<br />
• Veracomp CIO Leadership forum 2019<br />
Piše: Vesna Kovačević<br />
IT i poslovanje<br />
• Samo trećina kompanija ostvari korist od<br />
ulaganja u analitiku<br />
Intervju<br />
• SAP S/4HANA – osnova savremenog poslovanja<br />
Razgovarao: Zoran Kovačević<br />
Marketing<br />
• Smanjenje budžeta<br />
Gartner
Konferencije:<br />
Veracomp CIO Leadership forum 2019<br />
Sistemska organizacija<br />
• Ne, ne, nisu milenijalci krivi<br />
Piše: Ivan Marković<br />
Marketing:<br />
Smanjenje budžeta<br />
Opis radnog mesta (2):<br />
Tehnike i smernice<br />
Broj <strong>128</strong><br />
ISSN:1821-4177<br />
www.gmbusiness.biz<br />
Opis radnog mesta (2)<br />
• Tehnike i smernice<br />
Piše: Ivan Marković<br />
<strong>GM</strong> Business & Lifestyle<br />
Broj <strong>128</strong> :: Godina 15. :: 2019.<br />
Oprema<br />
• Pravi pomoćnik u zahtevnoj kancelariji<br />
Priprema: Redakcija<br />
Zdravlje<br />
• Pozitivni efekti konzumacije kofeina na organizam<br />
Piše: Ana Todorović<br />
Lifestyle<br />
• Čista lepota bez kompromisa
Osvrt<br />
Prvog dana oktobra navršilo se tačno dvadeset godina izlaženja „Internet ogledala“, časopisa „prvenca“<br />
naše izdavačke kuće INTO d.o.o. U svom osvrtu na ovaj period, Zoran Kovačević, direktor firme,<br />
prisetio se razvojnog puta „Internet ogledala“, ali i pokretanja novih projekata, od kojih je jedan<br />
od značajnijih časopis „<strong>GM</strong> Business & Lifestyle“.<br />
1. oktobar 2019.<br />
Dvadeset godina Internet ogledala<br />
U ču de snom<br />
sve tu teh no lo gi ja
Zoran Kovačević, direktor<br />
INTO d.o.o.<br />
Osva nuo je lep dan. Je dan od onih<br />
ko ji obe ća va ju. Sa se be smo stre sli<br />
pra ši nu na sta lu od NA TO bom bi koje<br />
su pret hod nih me se ci pa da le umesto<br />
ki še.<br />
- Go to vo je - re kao sam umo r no,<br />
ne ve ru ju ći u re či ko je sam iz go vo rio.<br />
- Valj da… - do da la je Ve sna.<br />
Is pod go mi le na ba ca nih knji ga izvu<br />
kli smo fil mo ve ko je smo tri me seca<br />
ra ni je na pra vi li za štam pa nje pr vog<br />
bro ja In ter net ogle da la. Dr žao sam ih<br />
čvr sto u ru ka ma i ta da ni sam znao šta<br />
sa nji ma.<br />
Bi lo je pu no ne po zna ni ca u tom trenut<br />
ku: gde će mo da štam pa mo, ko li ko<br />
će to sa da da koš ta, ko će da di stri bu i ra<br />
pr vo iz da nje… i si ja set dru gih stva ri. Za<br />
pro te kla tri me se ca se pro me ni lo to liko<br />
to ga. Mi smo se pro me ni li…<br />
Od lo žio sam fil mo va nu pri pre mu za<br />
štam pu i iza šao na po lje. Na va zduh u<br />
ko me se još uvek ose ćao mi ris di ma.<br />
To le to 1999. je spo ro pro la zi lo.<br />
Hva la Bo gu, in ter net je funk ci o ni sao.<br />
Spo ro, ali ra dio je. Tri ča vih tri de setak<br />
ki lo bi ta u se kun di, ali odra đi vao je<br />
po sao. Pre tra ži va li smo ono ma lo veb<br />
stra ni ca ko je su bi le ob ja vlje ne na netu.<br />
Par štam pa ri ja, ne ko li ko di stri bu tera<br />
štam pe… sko ro niš ta.<br />
1. oktobar 1999.<br />
U ru ci smo dr ža li sve že odštam pa ne<br />
pri mer ke pr vog bro ja. Ve sna i ja. Bi li<br />
smo za do volj ni. Po seb no ja. Čak i na<br />
osno vu le ti mič nog pre li sta va nja strani<br />
ca ko je su se pre si ja va le na ok to barskom<br />
sun cu shva tio sam da je ura dila<br />
od li čan po sao kao glav na ured ni ca.<br />
Stva ri su po če le da se ni žu jed na<br />
za dru gom. Na ša re dak ci ja, u po četku<br />
tek ne ko li ko nas, uve ća va la se iz<br />
me se ca u me sec. Po sao se ši rio ve o<br />
ma br zo.<br />
2000., 2001., 2002. - proš le su la gano,<br />
a da se ni smo poš te no ni umo ri li.<br />
Po pe li smo se sprat vi še u „Pin ki ju“, u<br />
pro sto ri ju mno go ve ću od one u kojoj<br />
smo kre nu li. Na po kon sam do bio<br />
svo ju kan ce la ri ju da mo gu na mi ru da<br />
raz go va ram sa part ne ri ma. Do bra Vesni<br />
na ide ja - da ne sme tam pu no.<br />
Strah od interneta<br />
Kraj 2002. go di ne je bio pr va i prava<br />
kon cep tu al na pre kret ni ca. Okre nu li<br />
smo se bi znis ko ri sni ci ma, jer smo uoči<br />
li da kod njih u vi so kom pro cen tu i<br />
da lje po sto ji strah od in ter ne ta, ko ji je<br />
u sve tu po sta jao sve ozbilj ni ja po slovna<br />
plat for ma. Vre me je po če lo da teče<br />
sve br že, a pro me ne u IT-ju su bile<br />
sve di na mič ni je. Bi li smo pr vi i jedi<br />
ni ča so pis u re gi o nu sa pred zna kom<br />
„in ter net“ i no vi di stri bu te ri štam pe su<br />
sa mi do la zi li kod nas u že lji da na prave<br />
ugo vor o nje go voj di stri bu ci ji. Vide<br />
li smo da je od lu ka da za u zme mo<br />
B2B ni šu bi la is prav na.<br />
Kre nu li smo tim pu tem i na nje mu<br />
smo i da nas.<br />
Offline ili online?<br />
Go di ne su sti za le jed na dru gu. Uvide<br />
li smo da je đa vo od neo ša lu i da<br />
se IT ve o ma ozbilj no ume šao u oblast<br />
po slo va nja, pa smo po kre nu li još jedan<br />
ča so pis. Ro dio se <strong>GM</strong> Bu si ness &<br />
Li festyle ma ga zin, sa te ma ti kom prevas<br />
hod no na me nje nom sa vre me nim<br />
ma na dže ri ma. Ve sna je na se be preu<br />
ze la i taj deo od go vor no sti oko krei<br />
ra nja i ure đi va nja <strong>GM</strong>-a, i dan da nas<br />
ga fe no me nal no oba vlja.<br />
Iz da nja ča so pi sa se go mi la ju i već<br />
pred sta vlja ju do bar ka pi tal. Proš lo je<br />
de set go di na i 100 bro je va In ter net
ogle da la. Par go di na ra ni je, po sle povrat<br />
ka iz USA sa jed ne od broj nih konfe<br />
ren ci ja ko je smo pra ti li po po zi vu<br />
na ših part ner skih kom pa ni ja, po če li<br />
smo da raz miš lja mo o na šoj pot pu noj<br />
tran sfor ma ci ji.<br />
Mi le ni jum ska ge ne ra ci ja (tzv. Gene<br />
ra tion Y) je po la ko za u zi ma la svo je<br />
po zi ci je u kom pa ni ja ma. Ova, Al ways<br />
Con nec ted Ge ne ra tion, ni je pri sta jala<br />
na of fli ne kom pro mi se i sve što im<br />
je bi lo va žno bio je rad na i pre ko inter<br />
ne ta. Sa zna nja i is ku stvo ko je smo<br />
ste kli bo ra ve ći u raz vi je nim ze mlja ma<br />
sve vi še su nas op se da li. Pro me na biznis<br />
mo de la se ne ka ko sa ma na meta<br />
la kao lo gi čan sled do ga đa ja, pod<br />
uslo vom da pa met no slo žiš sve ar gumen<br />
te. A slo ži li smo ih… baš.<br />
Upo re do sa 100. bro jem In ter net<br />
ogleda la po ja vi lo se i nje go vo vir tu e-<br />
l no (di gi tal no) iz da nje. Za di gi ta li za ciju<br />
na ših pa pir nih iz da nja ko ri sti li smo<br />
Sa aS (Soft wa re as a Ser vi ce) ame rič ke<br />
fir me Zmags. Bi li smo 14. ko ri snik ove<br />
uslu ge kom pa nje ko ja da nas ima preko<br />
mi lion ko ri sni ka.<br />
Velj ko je u na še iz da vaš tvo uveo video<br />
ka me ru, i di gi tal na iz da nja ča sopi<br />
sa su po sta la atrak tiv ni ja, pru ža ju ći<br />
na šim či ta o ci ma kom plet ni ju sli ku tema<br />
ko je ob ra đu je mo, kao i lep ši i sveo<br />
bu hvat ni ji do ži vljaj sve ga što smo radi<br />
li. Ia ko deo na še po ro di ce, Velj ko je<br />
u me đu vre me nu oti šao pri vu čen novim<br />
iza zo vi ma, ka kvim mla di struč nja ci<br />
ne mo gu da odo le. Od nje ga smo puno<br />
na u či li, a prin ci pa ko je je on još tada<br />
po sta vio još uvek se dr ži mo.<br />
Online, svakako…<br />
Go di na 2010., pa 2011. i 2012. Vreme<br />
je do bi lo ne ve ro vat no ubr za nje. Digi<br />
tal na iz da nja se ni žu jed no za dru gim.<br />
U re dak ci ju do la ze no vi lju di, ne ki stari<br />
od la ze. Po slov ni mo del je pro me njen;<br />
sko ro niš ta vi še ne ma mo of fli ne. Po stali<br />
smo di gi tal na fir ma. Je di no nam još<br />
uvek tra že pa pir ne fak tu re. Ma da će i<br />
ta stvar bi ti re še na za ma lo vi še od po la<br />
de ce ni je ka sni je. IT Se cu rity po sta je ve o<br />
ma va žan. Naj va žni ji. Sve što ima mo je u<br />
di gi tal nom ob li ku i mo ra da bu de bezbed<br />
no, be ka po va no, sa ču va no…<br />
Ser vi si<br />
Ni na se uklju ču je u po sao. Bio nam je<br />
po tre ban mla di struč njak ko ji će da vodi<br />
naš pr vi di gi tal ni ser vis. Na zva li smo<br />
ga IT Ex clu si ve News. Ve sti, ko men ta ri IT<br />
struč nja ka, ana li ze po zna tih ana li tič kih<br />
kom pa ni ja, na ja ve kon fe ren ci ja… svaki<br />
dan u in box ko ri sni ka, da mu uš te dimo<br />
vre me i uka že mo na no ve tren do ve<br />
i pra vac ko jim se kre će IT in du stri ja. Veo<br />
ma uska ni ša, uto li ko zna čaj ni ja za one<br />
ko ji se ti me ba ve. Par go di na za njim je<br />
na stao i Think of IT, ser vis na en gle skom<br />
je zi ku, slič nog kon cep ta ali na me njen tržiš<br />
tu ko je ne uklju ču je naš re gion.<br />
Ni na je ma ster tu ri zmo log, pa je<br />
mo ra la br zo i pu no da uči i upo zna<br />
IT. Svi uči mo. Sva ki dan… još uvek i<br />
uči će mo do kle god se bu de mo ba vi li<br />
ovim po slom. Sve se me nja, i to ne vero<br />
vat nom br zi nom. Po ku ša va mo da se<br />
se ti mo ne kih poj mo va od pre ne ko liko<br />
go di na… ide teš ko. Ia ko je član naše<br />
po ro di ce, ni je pri vi le go va na. Ni malo.<br />
Ho će mo no ve ide je, no ve po gle de<br />
na svet i druš tvo, i to je njen za da tak.<br />
Ali, ona je za lju blje nik u svo ju profe<br />
si ju. Sre ćom, vr lo br zo se po ka zuje<br />
da IT i Tu ri zam po sta ju u ve li koj<br />
me ri kom ple men tar ni. Zbog kon vergen<br />
ci je ove dve obla sti po sta vlja mo<br />
Tu ri zma ri um, por tal ko ji će da spa ja<br />
ova dva sve ta i po ma že kom pa ni jama<br />
u tu ri zmu da lak še shva te i pri lago<br />
de se pro me na ma ko je do la ze. Nina<br />
ga sjaj no ure đu je i ra du je se. Či ta<br />
se sve vi še.<br />
Specijali<br />
Spe ci jal na iz da nja In ter net ogle dala<br />
su po seb na pri ča. Dva pu ta go diš<br />
nje, u sa rad nji sa vo de ćim kom pa nija<br />
ma na tr žiš tu, u te mat skim iz da njima<br />
ob ra đu je mo naj no vi je tren do ve<br />
ve za ne za IT in du stri ju. Ne ve ro va tan<br />
uspeh i ogrom na re gi o nal na i do maća<br />
či ta nost ovih iz da nja po vla či ve li ku<br />
od go vor nost, pre sve ga pre ma brojnim<br />
či ta o ci ma, CIO-ima i osta lim mena<br />
dže ri ma C-le vel ni voa. Na vi kli su,<br />
ka žu, da do bi ja ju vi sok kva li tet, prave<br />
te me u pra vo vre me i na upo trebljiv<br />
na čin. A oda bir pra ve te me uvek<br />
je iza zov. Da bi ste to us pe li po treb no<br />
da pra ti te kom plet nu in du stri ju. Bukval<br />
no sve.<br />
Ljudi<br />
Na kra ju, kad se osvr nem na prote<br />
hlih dva de set go di na, mo gu da kažem<br />
da su lju di ono što je naj vred ni je.<br />
U po slu i pri vat no. Na ši part ne ri i sarad<br />
ni ci, od ko jih su ne ki po sta li i na ši<br />
pri ja te lji, su ti ko ji nas pu ne ene r gi jom<br />
i mo ti vi šu nas da is tra je mo u na pori<br />
ma da stva ri za o kru ži mo i na pra vimo<br />
što bo lji fi nal ni pro iz vod. Mnogo<br />
je lju di pro šIo kroz na šu re dak ci ju<br />
za ovih dva de set go di na. Ne ke smo<br />
pod u ča va li, a od ne kih i sa mi uči li. Svi<br />
oni su nam i da lje ve o ma va žni i ni koga<br />
se ne od ri če mo.<br />
In ter net ogle da lo kao po ro dič ni<br />
pro je kat na sta vlja da ži vi svoj di gi talni<br />
ži vot, a mi kao po ro di ca i da lje smo<br />
oslo nje ni pre vas hod no jed ni na dru ge.<br />
- Zaš to si osta vio da pi šeš taj tekst<br />
noć pred go diš nji cu?! – pre ko ri me<br />
Ni na.<br />
- La ku noć Ni na – is pra tih je po gledom<br />
dok je od la zi la.<br />
Do bro ju tro dra gi pri ja te lji! Da nas je<br />
20 go di na In ter net ogle da la.<br />
xxx
The most<br />
reliable<br />
way to<br />
reach<br />
your<br />
clients<br />
Business & Technologies Magazine<br />
www.ogledalo.rs<br />
xxx
Kon fe ren ci je<br />
Ve ra comp CIO<br />
Leadership forum<br />
2019<br />
Di gi tal na tran sfor ma ci ja, od no sno iz grad nja di gi tal ne<br />
plat for me i star te gi je, bi la je cen tral na te ma CIO Le a der ship<br />
foruma održanog 26. i 27. septembra u hotelu „Čigota“ na<br />
Zlatiboru. Ovaj, drugi po redu, stručni skup u organizaciji<br />
tima Digital Dreamsa dodao je nazivu, kao izraz posebnog<br />
uvažavanja, ime kompanije koja je bila platinasti sponzor.<br />
Vesna Kovačević<br />
vesna@gmbusiness.biz<br />
Forum je otvorio Petar Kočović, direktor<br />
Digital Dreamsa, uvodnim<br />
predavanjem u kome je objasnio<br />
osnovne pojmove sa kojima se srećemo<br />
kada je reč o digitalnoj transformaciji, izneo<br />
neka Gartnerova predviđanja i preporuke<br />
u smislu potrebe formiranja digitalnih<br />
timova i pojave novih zanimanja,<br />
te objasnio različite modele hijerarhijske<br />
postavke u organizacijama u pogledu<br />
toga kome je podređena osoba<br />
zadužena za digitalno poslovanje.
U svojoj prezentaciji Aleš Štempihar,<br />
direktor kompanije Askit iz Kranja,<br />
je predstavio Manifest digitalnog buđenja<br />
(Digital Wake-up Manifesto) sa<br />
ključnim smernicama za uspešno poslovanje<br />
u digitalnoj ekonomiji. On je<br />
SAP, je predstavio njihovo viđenje koncepta<br />
ekonomije iskustva (experience<br />
economy) i objasnio kako se strategijom<br />
inteligentnih preduzeća otključava<br />
vrednost industrije. U ekonomiji iskustva<br />
korisnici su više vezani za brendove, a<br />
upravo su inteligentna preduzeća ta koja<br />
isporučuju angažovano, pouzdano i povezano<br />
korisničko iskustvo.<br />
Kao osnovne zahteve moderne ekonomije,<br />
pored unapređivanja korisničkog<br />
iskustva, SAP vidi veću diverzifikaciju<br />
radne snage i njeno vezivanje, primenu<br />
novih biznis modela, pametne<br />
proizvode i automatizaciju nabavke.<br />
Predavanje koje je za Veracomp CIO<br />
Leadership forum pripremio Marko Bobinac,<br />
Pre-Sales Manager za centralnu i<br />
istočnu Evropu u kompaniji Thales, bilo<br />
je posvećeno enkripciji i autentifikaciji<br />
Mija Božič, Sales Specialist u Veracompu,<br />
je govorila o jakoj autentifikaciji i<br />
SSL-u u digitalnom svetu, predstavivši<br />
kompaniju Entrust Datacard i njen portfolio.<br />
opisao poslovni model koji pruža efikasan<br />
okvir za uspešnu implementaciju<br />
digitalnih projekata, sa fokusom na<br />
ostvarivanju vrednosti za korisnike uz<br />
istovremeno postizanje uspeha organizacije.<br />
Po njemu, digitalna transformacija<br />
podrazumeva promenu modela<br />
poslovanja gde su korisnici iznad<br />
deoničara, vrednost iznad troškova, a<br />
liderstvo iznad menadžmenta.<br />
Dušan Radošević, Field Service Director<br />
za jugoistočnu Evropu u kompaniji<br />
kao osnovi bezbednosti i u doba veštačke<br />
inteligencije. Pošavši od pretpostavke<br />
da su podaci nova nafta, on je dao<br />
primere primene interneta stvari, podsetivši<br />
da je bezbednost najveća briga i kada<br />
je IoT u pitanju.<br />
Opisujući dalje deep fake kao poznati<br />
način zloupotrebe veštačke inteligencije,<br />
upozorio je da nada da nećemo<br />
baš mi biti žrtva zloupotrebe nije strategija,<br />
te predložio da se u prevenciji pretnji<br />
počne sa osnovnim – bezbednošću<br />
informacija koju pružaju enkripcija i autentifikacija.<br />
Ona je dala prikaz rešenja kroz opis<br />
nekoliko slučajeva korišćenja.<br />
Mar gie Gni ech (Mardži Gnjeh), regionalni<br />
menadžer u kompaniji Tech Data<br />
(Tek Dejta) za IoT i Analitiku, svoje<br />
predavanje je posvetila izazovima sa<br />
kojima se CIO-i suočavaju poslednjih
godina, kao i onima koji tek predstoje<br />
do 2020. godine i kasnije, navodeći<br />
kao takve, pored ostalog, digitalnu<br />
transformaciju i poslovne strategije,<br />
pokretanje digitalne kulture u organizacijama,<br />
te obezbeđivanje privatnosti<br />
korisnika i sigurnosti podataka.<br />
Ona je takođe pažnju prisutnih<br />
usmerila na kompaniju Tech Da ta kao<br />
na integratora IoT rešenja.<br />
Prvi dan konferencije završen je<br />
okruglim stolom, tokom koga su devojke<br />
iz Štada grupe, preduzeća Metalac<br />
digital i Instituta za filozofiju i<br />
društvenu teoriju prenele iskustva sa<br />
digitalnom transformacijom u njihovim<br />
organizacijama.<br />
Dan drugi<br />
zapažanje da Srbija već niz godina ne<br />
menja svoju poziciju, te da će tako ostati<br />
i u narednim godinama, jer promena<br />
nabolje zahteva dvocifrenu stopu rasta,<br />
što kod nas nije slučaj.<br />
Prema iznetim podacima, IT tržište<br />
treću godinu beleži rast, pa ako se ovaj<br />
trend nastavi do kraja 2019. gonine, trebalo<br />
bi da dostigne 580 miliona evra.<br />
Rastu tržišta pogoduje rast IT usluga, ali<br />
nije pohvalno što je njihov rast više rezultat<br />
porasta cena nego porasta obima<br />
posla.<br />
Govoreći o digitalnoj transformaciji<br />
kao o digitalnom vilajetu, Milovan Matijević<br />
je ukazao na izazove koji stoje na<br />
putu transformacije poslovanja.<br />
U zajedničkoj prezentaciji Armina Dinara<br />
i Jovana Bogićevića iz konsultanske<br />
Excel to Data Science World”, Saša Radovanović,<br />
konsultant za Data Science<br />
i analitiku u kompaniji Qony, počeo<br />
je kratkim prikazom proizvoda koje<br />
Qoni nudi kao „najbolju zaštitu od radijacije<br />
mobilnih telefona”, a onda je detaljno<br />
govorio o analitici i mogućnosti<br />
da se analiza podataka iskoristi da se<br />
zaradi novac.<br />
Narednog dana, već u jutarnjim časovima,<br />
konferencija je nastavljena<br />
predavanjem Milovana Matijevića, vlasnika<br />
kompanije Mi ne co-Com pu ters i<br />
Od Excela koji kao alat koriste uglavnom<br />
preduzeća koja imaju između 50<br />
i 100 zaposlenih, gde se javlja problem<br />
sa poslovnim izveštavanjem, preko nekih<br />
naprednijih alata, priča je stigla do<br />
napredne analitike kao enablera, gde se<br />
svet nauke o podacima stavlja u službu<br />
poslovnih potreba organizacija.<br />
U okviru prezentacije posvećene<br />
renomiranog IT analitičara, koji je na<br />
osnovu analize statističkih podataka<br />
i uočenih trendova zastupao tezu da<br />
je strategija, a ne tehnologija, ta koja<br />
pokreće digitalnu transformaciju.<br />
Određujući mesto Srbije na tehnološkoj<br />
mapi Evrope i okreženja, on je izneo<br />
kuće Ernst<br />
& Young<br />
ukazano<br />
je na značaj<br />
ulaganja<br />
u sajber<br />
bezbednost<br />
u procesu<br />
digitalne transformacije i opisan benchmark<br />
pristup digitalnoj bezbednosti.<br />
Svoje predavanje pod nazivom „From<br />
socijalnom inženjeringu kao riziku koji<br />
se ne može ignorisati, dr Igor Franc,<br />
xxx
jedan od osnivača udruženja profesionalaca<br />
u oblasti informacione bezbednosti<br />
eSigurnost, govorio je o uticaju<br />
ljudskog faktora na bezbednost<br />
organizacija. Pored toga, on je ukazao<br />
na činjenicu da se poslednjih godina<br />
desila ozbiljna profesionalizacija sajber<br />
kriminala, opisao je tehnike war<br />
di a ling, postupak wardriving, road apple<br />
i im per so na tion napade, a osvrnuo<br />
se i na phis hing.<br />
Na kraju prezentacije, Mirko Mirković,<br />
član udruženja eSigurnost, je<br />
demonstrirao mogućnost zloupotrebe<br />
e-ma i la.<br />
se potom fokusirao na glavnu temu –<br />
isporuku integrisane sajber odbrane<br />
za cloud generaciju.<br />
Predrag Spasojević, vlasnik Digitcoma,<br />
upoznao je prisutne sa proizvodima i rešenjima<br />
koje ova kompanija nudi i dao<br />
brojne primere njihove upotrebe.<br />
da njen uspeh u velikoj meri zavisi od<br />
kulture organizacije.<br />
Radni deo Veracomp CIO Leadership<br />
foruma završen je prezentacijom Aleksandra<br />
Mijatovića, direktora i suosnivača<br />
start-up kompanije AlphaHoo. Tokom<br />
predavanja, čiju okosnicu je predstavljao<br />
Ovaj set predavanja završen je<br />
okruglim stolom kojim je priča o digitalnoj<br />
transformaciji dopunjena i<br />
dat rezime prezentacija, uz preporuke<br />
stručnjaka šta bi se u tom procesu<br />
moglo preskočiti, a sa čime bi se<br />
dalo eksperimentisati zarad inovacija.<br />
Takođe je apostrofiran značaj postojanja<br />
poslovne strategije koja će odrediti<br />
i digitalnu strategiju, odnosno<br />
put digitalne transformacije.<br />
Davor Perat, Se ni or Tec hno logy<br />
Con sul tant u Syman te cu, u svom predavanju<br />
se prvo osvrnuo na istorijat<br />
kompanije i njenu lidersku poziciju,<br />
uz napomenu da je ona trenutno u<br />
procesu akvizicije od strane Bro ad coma<br />
i kreće u jednu novu priču, da bi<br />
Bojan Sovilj, osnivač kompanije Cloudwalker<br />
koja se bavi kreiranjem rešenja<br />
i pružanjem usluga u oblasti Data<br />
Sci en cea, prvenstveno za klijente<br />
koji se bave igrama na sreću, održao<br />
je predavanje na temu “Data Science<br />
from C-level perspective”.<br />
I sam jedan od pionira nauke o podacima<br />
u Srbiji, objasnio je razloge<br />
angažovanja analitike, naglašavajući<br />
konverzacioni asistent koji pokreću napredni<br />
machine learning algoritmi, koji<br />
su razvili Aleksandar i njegov tim, objašnjeno<br />
je šta su to chatbotovi, zavirilo se<br />
u njihovu arhitekturu, navedeni su benefiti<br />
od njihovog korišćenja, kao i mogućnosti<br />
upotrebe.<br />
Ovogodišnji CIO Leadership forum bio<br />
je još jedna potvrda da digitalna transformacija<br />
u svim njenim aspektima sve<br />
više zaokuplja pažnju, upravo u onoj<br />
meri u kojoj integracija digitalnih tehnologija<br />
u sva područja poslovanja postaje<br />
neophodna da bi se promenio model<br />
poslovanja i isporučivanja vrednosti korisnicima.<br />
xxx
IT i po slo va nje<br />
Samo trećina kompanija<br />
ostvari korist<br />
od ulaganja u analitiku<br />
Prema najnovijem istraživanju analitičke kuće IDC, procenjuje se da će ukupno ulaganje u naprednu<br />
analitiku do kraja ove godine, na globalnom nivou, biti oko 189,1 milijardi dolara. Pa ipak,<br />
samo 35 % kompanija uspeva da u potpunosti primeni analitičke modele u svom poslovanju. Veći<br />
je broj onih koje to nikada ne ostvare ili se bore sa takozvanom „poslednjom miljom“ - poslednjim<br />
korakom u procesu koji podrazumeva implementaciju i korišćenje analitike.<br />
„Sama činjenica da tek trećina kompanija<br />
uspeva da u potpunosti primeni<br />
analitičke modele koje kreira ne<br />
govori toliko o lošim ulaganjima koliko<br />
o neiskorišćenosti potencijala koji<br />
imaju u rukama i propuštenim poslovnim<br />
prilikama“, kaže Miloš Đurković,<br />
direktor kompanije SAS za Adriatic<br />
region, vodeće kompanije u oblasti
analitike i dodaje: „Veliki izazov sa kojim<br />
se susreću jeste i vreme potrebno za<br />
implementaciju. U 90 % kompanija potrebno<br />
je više od tri meseca kako bi se<br />
došlo do relevantnih podataka. Nakon<br />
tog perioda, većina kompanija ne uspeva<br />
da donese poslovne odluke na osnovu<br />
uvida koje analitika pruža i zato gube<br />
poverenje u benefite koje im ona može<br />
doneti za poslovanje.“<br />
Do bar pri mer<br />
Jedan od dobrih primera iz prakse<br />
jeste saradnja SAS-a i norveške telekomunikacione<br />
kompanije koja posluje<br />
na skandinavskom i mnogoljudnom<br />
azijskom tržištu, gde poseduje neverovatnu<br />
količinu korisničkih podataka.<br />
Kako bi svojim korisnicima omogućio<br />
personalizovano iskustvo, Operator<br />
svakodnevno koristi skoro dvadeset<br />
SAS-ovih prediktivnih analitičkih<br />
modela, zahvaljujući kojim kreira relevantne<br />
ponude koje odgovaraju na<br />
specifične potrebe korisnika.<br />
SAS-ovo re še nje<br />
Prema podacima svetske konsultantske<br />
kuće Mekinsi, ukupna godišnja<br />
vrednost koja se može ostvariti<br />
primenom analitike je između 9,5 i<br />
15,4 biliona dolara. Upravo zato, SAS<br />
je kreirao rešenje za upravljanje modelima<br />
koje pojednostavljuje upravljanje,<br />
praćenje, prekvalifikaciju i implementaciju<br />
analitičkih modela. Na ovaj<br />
način skraćuje se vreme od produkcije<br />
do primene analitike i uvida na poslovanje,<br />
čime se kompanijama pomaže<br />
da počnu brzo i efikasno da primenjuju<br />
analitičke modele i na taj način<br />
iskoriste kako vrednost uloženog, tako<br />
i potencijal dobijenog.
SPECIJALNO<br />
IZDANJE<br />
DATA<br />
xxx<br />
ISSN:1821-4177
DIGITALNA<br />
TRANSFORMACIJA<br />
2.0<br />
ISSN:1821-4177<br />
xxx
Intervju<br />
SAP S/4HANA<br />
- osnova savremenog poslovanja -
Enetel Solutions je kompanija koja se bavi razvojem i implementacijom<br />
savremenih softverskih rešenja i posluje u okviru Roaming<br />
Solutions grupe. Višegodišnje iskustvo njenih softverskih inženjera<br />
zasnovano je na razvoju i implementaciji složenih informacionih sistema<br />
u različitim industrijama i rešavanju različitih izazova kompanija<br />
na putu digitalne transformacije.<br />
Njihova vizija razvoja, kako sami objašnjavaju, usmerena je na<br />
rešenja u domenima digitalne transformacije poslovanja kompanija<br />
i društva koja obuhvataju upravljanje resursima kompanije i odnosima<br />
sa klijentima, unapređenje korisničkog iskustva kroz online<br />
kupovinu i georeferenciranu analitiku, kontrolu efikasnosti rada i<br />
kvaliteta izvedenih radova u realnom vremenu, e-government,<br />
unapređenje korisničkog iskustva na polju distribucije multimedijalnog<br />
sadržaja, mašinsko učenje na polju unapređenja efikasnosti<br />
rada pogona proizvodne industrije i drugo.<br />
Sarađuju sa velikim brojem renomiranih svetskih kompanija<br />
između kojih se ističe saradnja sa kompanijom SAP čiji su veliki<br />
prodajni i servisni partner sa sertifikovanim centrom ekspertize za<br />
SAP rešenja u okviru kompanije.<br />
Upravo o tome, kao i o benefitima koji se ostvaruju uvođenjem<br />
savremenih SAP rešenja, razgovarali smo sa Radetom Vujovićem,<br />
generalnim direktorom Enetel Solutionsa.<br />
Razgovarao: Zoran Kovačević<br />
zoran@gmbusiness.biz<br />
Kao dugogodišnji SAP partner,<br />
uradili ste i prvu implementaciju SAP<br />
S/4HANA Cloud rešenja u regionu<br />
CEE. Recite nam malo više o tome?<br />
U poslednjih nekoliko godina<br />
transformacija principa i procesa<br />
poslovanja i potpuna digitalizacija<br />
predstavljaju osnovu daljeg razvoja
svake industrije i taj trend će se sasvim<br />
sigurno nastaviti dugi niz godina<br />
pred nama. Industrija 4.0 uvođenjem<br />
IoT senzora, mašinskog učenja i<br />
cloud computinga donosi revoluciju<br />
u primeni informacionih tehnologija<br />
u savremenom poslovanju kompanija<br />
danas. Digitalna transformacija kompanija<br />
je u epicentru dešavanja i<br />
prioritet menadžmenta kompanija koje<br />
žele da drže korak sa vremenom i budu<br />
konkurentne na tržištu. U skladu sa<br />
time je prirodna pojava SAP S/4HANA<br />
rešenja u cloudu. Mi kao kompanija<br />
koja prati najsavremenije trendove u IT<br />
industriji smo ponosni na to da smo<br />
imali priliku da budemo prva kompanija<br />
u CEE regionu koja je uradila jednu<br />
takvu implementaciju.<br />
Koje su prednosti uvođenja SAP<br />
S/4HA NA rešenja u od no su na pret<br />
hod ne ver zi je SAP ERP rešenja, ili<br />
na dru ga soft ver ska re še nja iste ili<br />
slične namene?<br />
SAP S/4HA NA je 4. ge ne ra ci ja ERP<br />
re še nja kom pa ni je SAP. Jed na od primar<br />
nih pred no sti ovog ERP re še nja<br />
je nje na je din stve na ar hi tek tu ra sa<br />
HA NA ba zom u osno vi. HA NA baza<br />
pred sta vlja „in-me mory” ba zu koja<br />
ko ri sti kom bi na ci ju on li ne ana li tič<br />
kog pro ce si ra nja i on li ne tran sak ci o<br />
nog pro ce si ra nja, što omo gu ća va da<br />
po da ci bu du ču va ni u rad noj me mori<br />
ji ume sto na hard di sku, i sa mim tim<br />
mno go br že ob ra đi va ni. Ka da se radi<br />
sa ve li kom ko li či nom po da ta ka, što<br />
zah te va ju sa vre me ni ERP si ste mi, ovakav<br />
na čin ra da sa po da ci ma pred stavlja<br />
ve li ku pred nost. Sa dru ge stra ne,<br />
SAP je S/4HA NA re še njem po jed nosta<br />
vio ar hi tek tu ru kom plet nog ERP siste<br />
ma, uvo đe njem Fi o ri ko ri snič kog<br />
xxx
in ter fej sa una pre đu je ko ri snič ko is kustvo<br />
u sva ko dnev nom ra du na ERP siste<br />
mu, omo gu ćio uvo đe nje ino va ci ja<br />
na sam ERP si stem i obez be dio la ku<br />
tran zi ci ju na cloud re še nje.<br />
Koji su preduslovi za implementa<br />
ciju S/4HANA rešenja?<br />
Pred u slov je per for man tan har dver,<br />
jer su to zah te vi S/4HA NA re še nja. To<br />
je je dan od raz lo ga pri izboru ar hi tek<br />
tu ra na ba zi cloud re še nja, gde se to<br />
mo že obez be di ti bez ve li kih ka pi tal nih<br />
u l ag an j a . S a d r ug e s t r an e , s ve b e zb e -<br />
d no sne me re ko je je neo p hod no prime<br />
ni ti u sa vre me nom IT okru že nju je<br />
jed no stav ni je is pu ni ti u cloud okru ženju.<br />
Naj bo lje uz naj bo lje<br />
Da li je soft ver kom pli ko van za<br />
korišćenje i da li zahteva posebnu<br />
obučenost da bi mogao da se kori<br />
sti?<br />
S/4HA NA-u iz me đu osta log kra si<br />
jed no stav nost upo tre be za kraj nje kori<br />
sni ke. Is ku stva u ko riš će nju pret hod<br />
nih ver zi ja SAP ERP re še nja su uze ta<br />
u ob zir i ve o ma una pre đe na kroz Fi o ri<br />
front end. Cilj je sva ka ko bio da se uz<br />
naj bo lje ERP re še nje na tr žiš tu do bi je i<br />
naj bo lje ko ri snič ko is ku stvo u upo trebi<br />
sa mog re še nja. Tu ima još pro sto ra<br />
za una pre đe nje, ali je sa svim si gur no<br />
da će i taj deo u ve o ma kret kom ro ku<br />
bi ti za o kru žen.<br />
Za po slo va nje bez pa pi ra<br />
Ka kva je ulo ga ova kvih soft verskih<br />
re še nja u na vi ka va nju lju di na<br />
rad u uslo vi ma sa vre me ne di gi tal<br />
ne eko no mi je?<br />
Soft ver ska re še nja za upravljanje<br />
poslovanjem po put SAP S/4HA NA,<br />
ko ja mo gu da po dr že pro ce se ra da sa<br />
kra ja na kraj kom pa ni je, pred sta vljaju<br />
fun da men tal ne osno ve za rad jed<br />
ne sa vre me ne kom pa ni je. U da naš<br />
nje vre me teš ko je za mi sli ti us peš nu<br />
kom pa ni ju da po slu je bez sa vre menog<br />
ERP re še nja. Da nas se sve vi še<br />
go vo ri o „pa per less” po slo va nju i to je<br />
neš to što nas če ka u bli skoj bu duć nosti<br />
kao deo sva ko dne vi ce u ra du.<br />
U ko li koj me ri S/4HA NA soft ver<br />
mo der ni zu je po slo va nje i ko je inova<br />
ci je do no si kom pa ni ja ma i za posle<br />
ni ma? Ka kve po slov ne per spek tive<br />
otva ra kom pa ni ja ma?<br />
SAP S/4HA NA pred sta vlja osnovu<br />
sa vre me nog po slo va nja i pot puno<br />
me nja prin ci pe po slo va nja kompa<br />
ni je. Mo der ni za ci ja i ino va ci je u<br />
da naš nje vre me pred sta vlja ju sa stav<br />
ni deo sva ko dnev nog ži vo ta, i bo lje<br />
je da se što pre na vik ne mo na ta kav<br />
na čin ži vo ta i ra da. Je di no ta kav način<br />
ra da nam omo gu ću je kon ku rentnost.<br />
To je u današnje vreme je di ni<br />
na čin da go vo ri mo o no vim pri li kama<br />
za raz voj po slo va nja sa vre me ne<br />
kom pa ni je.<br />
xxx
Mar ke ting<br />
Smanjenje<br />
budžeta<br />
Prema nedavnom Gartnerovom istraživanju, budžeti za marketing su, prvi put nakon 2014. godine,<br />
pali ispod 11%. No, iako Gartnerovo istraživanje o potrošnji direktora marketinga u periodu<br />
2019. do 2020. otkriva preokret u rastu marketinških budžeta, CMO-i ostaju optimistični u pogledu<br />
povratka njihovog finansijskog zdravlja.<br />
Pre ma Gart ne ro vom is tra ži vanju<br />
spro ve de nom me đu ru kovo<br />
di o ci ma mar ke tin ga, marke<br />
tin ški bu dže ti su se sma nji li, pav ši<br />
sa 11,2% ukup nih pri ho da kom pa nije<br />
2018. go di ne na 10,5% u 2019. Poda<br />
ci do bi je ni iz Gart ne ro vog CMO<br />
Spend Sur vey 2019-2020 iz veš ta ja otkri<br />
va ju da je ovo pr vi put od 2014.<br />
go di ne da su bu dže ti za mar ke ting<br />
pa li is pod 11%.<br />
Preterano samopouzdanje<br />
„Su o če ni sa zbu nju ju ćim spolj nim<br />
i unu traš njim okru žu ju ćim sig na lima,<br />
CMO-i se i da lje uzda ju u ekonom<br />
ske i bu džet ske iz gle de, pa skoro<br />
dve tre ći ne (61%) njih oče ku je da
će im se bu džet opo ra vi ti 2020. godi<br />
ne”, iz no si Ewan McIntyre, pot predsed<br />
nik za ana li ze u Gart ne ro voj marke<br />
tin škoj prak si.<br />
„Me đu tim, isti pro ce nat ru ko vo di laca<br />
mar ke tin ga je ve ro vao da će se njiho<br />
vi bu dže ti po ve ća ti u 2019. go dini,<br />
što uka zu je da je nji hov op ti mi zam<br />
bio bez osno va. Ia ko još ni smo svedo<br />
ci na glog smanjenja bu dže ta, ovogo<br />
diš nji ma li pad pred sta vlja sce nario<br />
ko ji oni ni su oče ki va li. Ovo bi se<br />
mo glo na zva ti sa mo po u zda njem uprkos<br />
ne da ća ma. Ili bi se mo glo na zvati<br />
pre te ra nim sa mo po u zda njem”, kaže<br />
McIntyre.<br />
Ključni nalazi CMO ankete<br />
Is tra ži va nje po troš nje CMO-a 2019-<br />
2020. go di ne, spro ve de no an ke ti ranjem<br />
vi še od 340 ru ko vo di la ca mar ketin<br />
ga u Se ver noj Ame ri ci i Ve li koj Brita<br />
ni ji, pra ti ključ na pod ruč ja gde marke<br />
ta ri in ve sti ra ju u lju de, pro gra me<br />
i teh no lo gi je. Iz veš taj go vo ri o to me<br />
ko li ko kom pa ni je tro še na mar ke ting,<br />
na ko ji na čin su ti bu dže ti iz gra đe ni,<br />
k ako ć e s e o n i m en j at i u 2 0 2 0 . i z a -<br />
š to. An ke ta je po ka za la ne ko li ko ključnih<br />
stva ri...<br />
Mar tech in ve sti ci je su se sma njile,<br />
ali je agen cij ska po troš nja i dalje<br />
sta bil na<br />
Gart ne ro vo is tra ži va nje mar ke tin ga<br />
or ga ni za ci ja za 2019. po ka za lo je da je<br />
63% mar ke ta ra po me ri lo ne ke aspek<br />
te is po ru ke sa agen ci ja tre će stra ne<br />
na in ter ne ti mo ve. Me đu tim, bez obzi<br />
ra što je mo žda doš lo do pro me ne u<br />
obi mu, to ni je na ru ši lo zna čaj nu vrednost<br />
ko ju CMO-i i da lje na la ze u spoljaš<br />
njim pro vaj de ri ma uslu ga. U stva ri,<br />
po troš nja na mar ke tin še agen ci je i dalje<br />
iz no si sko ro če tvr ti nu (22%) ukupnih<br />
mar ke tin ških bu dže ta.<br />
„Ma da je in-housing mo žda u mo di,<br />
agen ci je i da lje nu de ne u po re di vu ši rinu<br />
po lja ra da, eko no mi ju obi ma i moguć<br />
nost da da ju po treb ni ji, spo ljaš nji<br />
stra teš ki do pri nos”, do da je McIntyre u<br />
svom ko men ta ru re zul ta ta an ke te.<br />
Da lje, in ve sti ci je u mar ke tin šku teh<br />
no lo gi ju (mar tech) su pa le za 3 procent<br />
na po e na u od no su na isti pe riod<br />
proš le go di ne, sma njiv ši se na 26%<br />
mar ke tin ških bu dže ta u 2019. Ma da<br />
martech i da lje ko man du je glav nim<br />
de lom bu dže ta za mar ke ting, po kazao<br />
se kao ne stal ni ja oblast ula ga nja.<br />
Po red to ga, eta bli ra ne teh no lo gi je,<br />
kao što su en dži ni za per so na li za ci ju i
Potrošnja na plaćene medije se<br />
povećava, a na digitalne kanale se<br />
udvostručuje<br />
Mar ke tin ška po troš nja na pla će ne<br />
me di je se po ve ća la sa 23% u 2018.<br />
na 26% u 2019. go di ni, sa di gi tal nim<br />
ka na li ma ko ji pre u zi ma ju la vov ski deo<br />
od 16% od ukup nih bu dže ta za marmar<br />
ke ting za sno van na na lo zi ma (acco<br />
unt-ba sed mar ke ting - ABM), upale<br />
su u Ko ri to raz o ča ra nja (Tro ugh of<br />
Di sil lu si on ment) u Gart ne ro vom Hype<br />
Cycle for Di gi tal Mar ke ting and Adverti<br />
sing 2019. Ov de tre ba na po me nuti<br />
da Gart ne ro vo is tra ži va nje mar ke tinških<br />
or ga ni za ci ja za 2019. ot kri va da<br />
24% mar ke ta ra ve ru je da je martech<br />
stra te gi ja, usva ja nje i ko riš će nje, jed<br />
na od tri naj ve će sla bo sti u spo sobno<br />
sti nji ho vih kom pa ni ja da upra vlja ju<br />
sti ca njem ili lo jal noš ću ko ri sni ka. Vi še<br />
od 25% mar ke ta ra kri vi za ove sla bosti<br />
martech stra te gi je ne do vo ljan budžet,<br />
re sur se ili mo guć no sti.<br />
xxx
ke ting. Po ve re nje u di gi tal ne ogla se i<br />
da lje je sna žno, sa 78% CMO-a ko ji<br />
oče ku ju po ve ća nje in ve sti ci ja u 2020.<br />
„Ka ko or gan ski do seg na druš tvenim<br />
plat for ma ma pa da na nu lu, a pove<br />
re nje u influencer mar ke ting se dovo<br />
di u pi ta nje, pla će ni me dij ima više<br />
pred no sti ne go ne do sta ta ka za<br />
CMO-e”, na vo di McIntyre.<br />
Me đu tim, di gi tal ni ogla si ni su je dina<br />
oblast ko ja ima kon ti nu i ra nu podrš<br />
ku. Pre ko pla će nih, vla snič kih i steče<br />
nih ka na la, CMO-i i da lje in ve sti ra ju<br />
u či tav niz ka na la. Po troš nje na offline<br />
advertising i na TV osta ju sna žne,<br />
pri če mu sva ka iz i sku je udeo od 7% u<br />
ukup nom bu dže tu za mar ke ting.<br />
Ana li ti ka osta je straš ki naj značajnija<br />
sposobnost<br />
U ovom is tra ži va nju CMO-i su zah<br />
te va li kon ku rent ske uvi de i ana li tiku,<br />
pri ja vlju ju ći ove obla sti kao dve<br />
naj va žni je spo sob no sti ko je po dr žava<br />
ju re a li za ci ju nji ho vih mar ke tin ških<br />
stra te gi ja u na red nih 18 me se ci. Marke<br />
tin ška ana li ti ka je naj ve će pod ruč je<br />
ula ga nja, či ne ći 16% bu dže ta iz dvo jenog<br />
za mar ke tin ške pro gra me i opera<br />
tiv ne obla sti.<br />
Upr kos svim tim ula ga nji ma, prema<br />
Gart ne ro voj pro ce ni mar ke tinške<br />
zre lo sti u 2018. (Gart ner’s Mar keting<br />
Ma tu rity As ses sment 2018), ni voi<br />
mar ke tin ške zre lo sti i da lje iz o sta ju.<br />
To pred sta vlja zna ča jan ri zik za perspek<br />
ti vu te ku ćih in ve sti ci ja. Sna žno<br />
ula ga nje u po dat ke i ana li ti ku po veća<br />
va oče ki va nja od eks pe ri men ti sa nja<br />
i uče nja ko je se pred u zi ma da bi se<br />
tran sfor mi sa la mar ke tin ška is ku stva.<br />
„Ne u speh is po ru ke u od no su na<br />
po ve ća na oče ki va nja u po gle du poda<br />
ta ka i ana li ti ke mo že bi ti na šte tu<br />
bu du ćih oba ve za fi nan si ra nja”, upozo<br />
ra va McIntyre.<br />
Do dat ni de ta lji ovo go diš njeg is tra ži va nja po troš nje CMO-va i<br />
uvi di u top pri o ri te te in ve sti ra nja mar ke tin ških ti mo va do stup ni<br />
su Gart ne ro vim kli jen ti ma u iz veš ta ju “CMO Spend Sur vey 2019-<br />
2020: CMOs Do u ble Down on Di gi tal Chan nels and Analytics, but<br />
Fail to Plan for To ugh Ti mes Ahead”.<br />
xxx
Si stem ska or ga ni za ci ja<br />
Generacija milenijalaca je već uveliko prisutna u poslovnom svetu. Čime su vođeni, šta su im prioriteti,<br />
kako kompanije greše u pogledu njih i kakve veze brendovi, igrice, tehnologija, freelance i<br />
start-up kultura imaju sa svim tim?
Ne, ne, ni su<br />
milenijalci<br />
krivi<br />
Ivan Mar ko vić, iCon sult<br />
U<br />
da naš nje vre me je la ko bi ti<br />
fre e lan cer, pod uslo vom da<br />
zna te da bar jed nu stvar radi<br />
te OK i da ste vr lo veš ti u ko riš će nju<br />
novih tehnologija.<br />
Ni je slu čaj no što su se pra vi freelance<br />
po slo vi i mo guć nost da ne ko za i<br />
sta od to ga ži vi raz vi li tek u po sled njih<br />
desetak godina. Naravno da je i ranije<br />
bilo ljudi koji su radili honorarno ili samo<br />
stal no kao struč nja ci, ali ve li ki skok<br />
se po ja vio tek u po sled nje vre me. To<br />
su omo gu ći le dve stva ri: jed no je teh<br />
no loš ki raz voj, a dru go je pro me na<br />
si ste ma vred no sti i pri o ri te ta ko ja to<br />
sa da omo gu ća va.
I sve to se sku pi lo u jed noj ge nera<br />
ci ji.<br />
O če mu se tu za pra vo ra di?<br />
Ključ ne re či su tre nut na na gra da i<br />
spo sob nost ko riš će nja no vih teh no logi<br />
ja. Raz voj IT in fra struk tu re i do stupnost<br />
„ko mu ni ka ci o nih ure đa ja“omogu<br />
ći li su da ne ko ko i ni je ta ko stru čan<br />
ili po znat mo že la ko da se „bren di ra“<br />
i da po sta ne ne ko ko ga će svi pre pozna<br />
ti. To se čak ne mo že ura di ti ni sa<br />
nov cem, već je to jed no stav no veš tina<br />
upa re na sa psi ho loš kim pro fi lom i<br />
ge ne ral nim raz u me va njem druš tve nih<br />
mre ža i kru go va. I ne go vo ri mo ov de<br />
o raz u me va nju ko je se uči na ne kim<br />
ma ster stu di ja ma, ne go o instinktu<br />
ko ji se raz vi je ka da se ro di te u jednom<br />
okru že nju i vre me nu. Na in terne<br />
tu je la ko iz gra di ti dru gu lič nost, biti<br />
pri znat, bi ti jak i sve stran. U igri ci je<br />
la ko bi ti le vel 120 De mon Hun ter, kome<br />
se di ve. Mno go lak še ne go u pravom<br />
ži vo tu.<br />
Dru gi deo je ve zan za po tre bu za<br />
in stant nom gra ti fi ka ci jom ko ju ovakvi<br />
po slo vi nu de. Da se raz u me mo,<br />
svi ljudi evolutivno vole instantna zadovoljstva.<br />
Biološki funkcionišemo po<br />
tom principu. Svaki put kada postignete<br />
nešto, mozak vas nagradi dopaminom.<br />
I to je od li čan ose ćaj, in stant na<br />
gra ti fi ka ci ja - mo men tal no do sti za nje<br />
za do volj stva i sre će. Teh no lo gi ja je i<br />
to omo gu ći la. Od li čan pri mer za to<br />
je što za ne ki po sao mo že te da konku<br />
ri še jed nim kli kom, ce lu se ri ju može<br />
te da po gle da te u ro ku od ne delju<br />
da na, igra te igri ce u ko ji ma je sigur<br />
no da će te za dla ku po be di ti, film<br />
mo že te da po gle da te ka da god vam<br />
pad ne na pa met, i ne mo ra te da prola<br />
zi te kroz čud ne si tu a ci je upo znava<br />
nja sa dru gim lju di ma - već sve<br />
to mo že te za vr ši ti iz si gur no sti svoje<br />
so be i bez stra ha da bu de te di rekt<br />
no od bi je ni.<br />
I ta ko su stvo re ni uslo vi da ve li ki<br />
d e o j e dn e g en er ac ij e p o čn e d a r a zm i-<br />
xxx
š lja o po slu na pot pu no dru gi na čin,<br />
jer vi še pri o ri tet ni je sta bil nost, ni ti se<br />
od la ga nje za do volj stva vi še ce ni, već<br />
se sve svo di na sa da i od mah. Ve o ma<br />
je la ko pro ve sti svo je vre me gra de ći<br />
ve li ke mre že „pri ja te lja“ na ne tu, priku<br />
pi ti one ko ji će laj ko va ti sve što kaže<br />
te (i vi što oni na pi šu) i do bi ti malo<br />
do pa mi na sva ki put ka da ne ko lajku<br />
je ono što ste ura di li. In stant na vali<br />
da ci ja i na gra da. I on da že li te još. I<br />
u jed nom tre nut ku po sta ne te za visni.<br />
Ne ma te vi še ni mo tiv da gra dite<br />
smi sle ne kom plek sne od no se. Pa<br />
zaš to biste, ka da do bi ja te do pa min<br />
sva ki put ka da za tre ba. I „sre ća“ je<br />
od mah tu.<br />
Šta su on da<br />
kor po ra ci je ura di le?<br />
One su pre po zna le da mo gu da dobi<br />
ju mla de ta len to va ne lju de ko ji su<br />
do bro po ve za ni, ima ju svež pri stup i<br />
na čin raz miš lja nja i to na vr lo jed nosta<br />
van na čin. Daj te im ono na šta su<br />
već na vu če ni.<br />
Sa mo oni ko ji ni na ko ji na čin ne<br />
mo gu da se uklo pe u tra di ci o nal ne<br />
struk tu re na pre do va nja ko je u fir mama<br />
po sto je. Re še nje je bi lo oči gled<br />
no. Start-up kul tu ra je po sta la fancy,<br />
pa su tra di ci o nal ne fir me re ši le da to<br />
is ko ri ste. One su na pra vi le si ste me vođe<br />
nja lju di ko ji, evo, upra vo pro movi<br />
šu in stant na za do volj sta va, na gra du<br />
na sva kom ko ra ku, kon ti nu al nu moti<br />
va ci ju, i po sta vi le si ste me ko ji su samo<br />
pro du blji va li po sto je ći jaz iz me đu<br />
na či na raz miš lja nja jed ne i dru ge gene<br />
ra ci je.<br />
Put ko jim se re đe ide<br />
Ono što ni su raz u me le je da po stoji<br />
i dru gi put – put ko ji je bo lji za mlade<br />
lju de, ko ji ne da je ta ko do bre rezul<br />
ta te na kva r tal nim iz veš ta ji ma i ko ji<br />
du go roč no gle da no ne će na pra vi ti otpor<br />
nost na na gra du, uspeh i na pre dova<br />
nje. Jed no stav no, ne do vo di čo ve ka<br />
u po zi ci ju da niš ta vi še ni je do volj no.<br />
xxx
A naj go re je što to ne da je struktu<br />
ru ni ti na kra ju či ni čo ve ka za dovolj<br />
nim.<br />
Is prav ni ji put je po sta vi ti ta kav sistem<br />
ra da ko ji ne će ima ti si stem sko<br />
na gra đi va nje u fo ku su, već si stemski<br />
raz voj, jer kod po ste pe nog raz<br />
vo ja, ia ko ne po sto je dis kret ni kora<br />
ci, po sto ji ja san kon ti nu i tet i vi dljiv<br />
na pre dak kroz vre me. A još va žni je je<br />
što se na taj na čin gra de ve ze i odno<br />
si na mno go zdra vi jim osno va ma.<br />
Na u če no, ta ko đe, po ma že lju di ma da<br />
u svom ži vo tu kva li tet ni je ure de lič ne<br />
od no se sa dru gim lju di ma. U freelance<br />
sve tu ne ma kom plek snih od no sa,<br />
već se sve svo di na in stant za do voljstvo<br />
ko je do la zi sa za vr še nim po slom.<br />
A po sled nja stvar ko joj čo vek te ži jeste<br />
da mu se od no si sa lju di ma svode<br />
na „fre e lan ce od no se“ i laj ko va nje.<br />
Za to ni su mi le ni jal ci kri vi za tu si tu a ciju,<br />
već ve li ki ne do sta tak li der skih veš<br />
ti na i ne mo guć nost onih ko ji su na<br />
li der skim po zi ci ja ma (i onih ko ji ih save<br />
tu ju) da pre po zna ju po tre be mla dih<br />
lju di ko ji im či ne bu duć nost i oko snicu<br />
or ga ni za ci je.<br />
Ni kad ni je ka sno<br />
Ali još ni je niš ta to li ko straš no, niš<br />
ta još ni je to li ko iz gu blje no. Sa mo je<br />
po treb no raz u me ti i po tru di ti se oko<br />
gra đe nja smi sle nih od no sa.<br />
I za to… go, mil len ni als, go!<br />
xxx
xxx
Opis rad nog me sta (2)<br />
Teh ni ke i<br />
smer ni ce<br />
U pret hod nom tek stu bi lo je re či o prin ci pi ma, kao i osnov nim smer ni ca ma za iz ra du opi sa rad<br />
nih me sta. Da se osvr ne mo i na no ve teh ni ke izrade opi sa rad nih me sta.<br />
Ivan Mar ko vić, iCon sult<br />
I<br />
u ovom po slu po sto ji mo da i posto<br />
ji ono što lju di ko ji se ba ve iz radom<br />
pro fi la i opi sa po ku ša va ju da<br />
una pre de. Ipak, to se, pre sve ga, od nosi<br />
na one organizacije koje imaju veoma<br />
razvijene procese u ljudskim resursima.<br />
Za to će mo ov de pri ča ti o smer nica<br />
ma ko je će uči ni ti da opi si rad nih<br />
me sta bu du sa vre me ni i pri la go đeni<br />
okolnostima u kojima poslujemo.
Ne ma vi še i „oba vlja sve<br />
osta le po slo ve po na lo gu<br />
ru ko vo di o ca“<br />
Opi si ko ji ima ju na ve de no de set<br />
stav ki i na kra ju ko jih pi še i ču ve na<br />
re če ni ca „oba vlja i osta le po slo ve po<br />
na lo gu ru ko vo di o ca“ pri lič no su stvar<br />
proš lo sti, jer ima ju vr lo loš efe kat na<br />
or ga ni za ci ju i po na ša nje ru ko vo di la ca.<br />
Zaš to on da uopšte na vo di ti i tih deset<br />
ak tiv no sti. Na pi še te na ziv rad nog<br />
me sta i sta vi te da oba vlja sve po nalo<br />
gu ru ko vo di o ca. Jed no stav no, ostavlja<br />
te ve li ki pro stor i ne ja sno će, a to
ni je cilj. Bit no je i da ru ko vo di o ci znaju<br />
na šta mo gu da ra ču na ju.<br />
Po seb ni opi si za<br />
ru ko vo di o ce<br />
Dru ga smer ni ca se od no si upra vo<br />
na opi se ru ko vo di la ca. Ge ne ral no gleda<br />
no, pre po ru ka je da nji ho vi opi si izgle<br />
da ju dru ga či je. Fo kus je vi še na cilje<br />
vi ma, upra vlja nju i pri pre mi za la ku<br />
im ple men ta ci ju si ste ma upra vlja nja i<br />
me re nja učin ka. Ka da se ova ko po stavi<br />
pra vlje nje opi sa, ono zna čaj no ubrza<br />
dru ge upra vljač ke pro ce se i obič no<br />
se ulo že no vre me vra ća u pr vih ne koli<br />
ko me se ci. Ovo je za i sta bi tan deo;<br />
gle da no sa stra ne is pla ti vo sti mo žda<br />
i naj bit ni ji. Ova ko po sta vljen si stem<br />
pru ža ve li ku uš te du ra da i vre me na<br />
ru ko vo di la ca. Pro či taj te opet ovaj deo<br />
ako je po treb no, a iz ra du pre pu sti te<br />
pro fe si o nal ci ma ko ji se ti me ba ve. Bi lo<br />
kod vas u fir mi, bi lo eks ter no.<br />
Opi si ko je za po sle ni mo gu<br />
da upo tre be, raz u me ju i<br />
ponesu kući<br />
Ovo ni je li te ra tu ra ko ju ne ko či ta<br />
za to što že li, ne go za to što mu tre ba.<br />
Za po če tak tre ba da zna ju gde se nala<br />
zi opis nji ho vog rad nog me sta i koja<br />
su ključ na za du že nja. Opis im tre ba<br />
da ti u štam pa noj for mi i tre ba proći<br />
sa nji ma sve ključ ne de lo ve. To je<br />
pra vi na čin da se or ga ni za ci ja shvati<br />
ozbilj no.<br />
Cilj ni je sa mo da or ga ni za ci ja mo že<br />
da se oslo ni na po je din ca, ne go i da<br />
pojedinac ima veru u organizaciju i da<br />
će or ga ni za ci ja bi ti tu ka da mu je potreb<br />
na. To je ono če mu lju di te že i što<br />
ih iz nad sve ga mo ti vi še na po slu (a i u<br />
ži vo tu), bez ob zi ra da li je ve za no za<br />
sistem, ljude ili odnose. Zato treba isprav<br />
no i po sve će no ra di ti na ne kim od<br />
osnov nih or ga ni za ci o nih stva ri, či ja se<br />
svr ha i va žnost po ne kad i za bo ra ve.<br />
xxx
xxx
Oprema<br />
Pravi pomoćnik u<br />
zahtevnoj<br />
kancelariji<br />
Izvucite najbolje iz svog poslovanja pomoću nove serije imageRUNNER 2600, vrhunskog rešenja<br />
za dokumenta za moderne kancelarije. Današnji trendovi štampe diktiraju da moramo da štampamo<br />
bolje, brže i uz najmanje moguće troškove. To je razlog zbog kojeg je Canon novu image<br />
RUNNER 2600 seriju napravio od nule kako bi savršeno ispunila te potrebe.
Priprema: Redakcija<br />
redakcija@gmbusiness.biz<br />
„Znali smo sa kakvim nasledstvom<br />
imamo posla dok smo pravili naslednika<br />
legendarnog imageRUNNER 2500. Želeli<br />
smo da preduzećima sa zahtevnim potrebama<br />
štampe donesemo samo najbolje<br />
za njihov novac, pa smo zbog toga<br />
novu imageRUNNER 2600 seriju opremili<br />
poboljšanim mogućnostima za produktivnost<br />
i povezivanje i smanjili smo<br />
troškove vlasništva kako bismo korisnicima<br />
pružili najbolje iskustvo“, objašnjava<br />
Dmytro Sirosh, Product Business Developer<br />
Office and Solutions, Canon CEE<br />
GmbH.<br />
Nova serija kombinuje mnoge napredne<br />
mogućnosti u male multifunkcionalne<br />
jedinice koje štede prostor i<br />
koje su u stanju da pruže priuštiv i pouzdan<br />
izlaz visokog kvaliteta. Zbog toga<br />
što je u novu seriju implementirano<br />
manje strategije za održavanje, resursi<br />
koji su potrebni za podršku uređaju<br />
znatno su smanjeni.<br />
Manje čekanja, brži izlaz<br />
Brz i reaktivan, imageRUNNER 2600<br />
iz režima spavanja prelazi u radni režim<br />
za nekoliko sekundi. On je sposoban<br />
da isporuči štampu i kopije brzinom<br />
do 45 stranica u minuti i vremenom<br />
od 3,9 sekundi do izlaska prve<br />
kopije. A zahvaljujući većem kapacitetu<br />
papira i ultrabrzoj obradi dokumenata,<br />
on preduzećima pruža mogućnost<br />
da manje vremena provode u<br />
produkciji dokumenata, a više vremena<br />
na suštinskim zadacima poslovanja.<br />
Poboljšana sigurnost<br />
i unapređen rad<br />
Posvećenost sigurnosti na prvom<br />
mestu primećuje se u svim aspektima<br />
novodizajnirane imageRUNNER 2600<br />
serije, s obzirom da korisnici mogu da<br />
dobiju još veću kontrolu nad najdragocenijom<br />
imovinom poslovanja - informacijama.<br />
Međutim, ugrađena ponuda višeslojne<br />
sigurnosti nije tu samo da zaštiti<br />
uređaj, podatke i mrežu od svih<br />
pretnji, već i da poboljša korisnikove<br />
svakodnevne tokove posla. Zahvaljujući<br />
mogućnostima identifikacije, korisnici<br />
jednim dodirom mogu da personalizuju<br />
svoje kontrole na velikom<br />
ekranu u punoj boji, osetljivom na dodir,<br />
dijagonale 7 inča/17,8 cm, kako bi<br />
ubrzali svoje dnevne zadatke.<br />
Kontrola iz oblaka i<br />
mogućnost mobilnog<br />
povezivanja<br />
„Za male i srednje firme bitno je da<br />
mogu da kontrolišu svoje troškove i<br />
infrastrukturu upravljanja štampom.<br />
Svestrani imageRUNNER 2600 može<br />
da se koristi za upravljanje dokumentima<br />
zahvaljujući potpunoj kompatibilnosti<br />
sa Canonovim uniFLOW softverom<br />
koji pruža centralizovano rešenje<br />
za kontrolu štampanja i skeniranja<br />
u okviru cele flote. Pomoću novododatih<br />
funkcija povezivanja korisnici sada<br />
mogu jednostavno da obave poslove<br />
štampanja i skeniranja u pokretu“,<br />
kaže Sirosh.
xxx<br />
www.gmbusiness.biz
xxx
Zdra vlje<br />
Po zi tiv ni efek ti<br />
kofeina<br />
na or ga ni zam<br />
Kofein se dobija iz zrna kafe, listova čaja i zrna kakaoa, i smatra se najkorišćenijom farmakološki<br />
aktivnom supstancom u svetu. U svom čistom obliku kofein je beli kristalni prah bez mirisa<br />
i ukusa, i spada u grupu prirodnih supstanci koje utiču na centralni nervni sistem pod imenom<br />
psihostimulansi. Hemijska struktura kofeina otkrivena je u 19 veku, a mehanizam dejstva u 20.
Ana Todorović, nutricionista<br />
dijetetičar- specijalista javnog zdravlja<br />
Ko fein je pr ven stve no po znat<br />
kao glav ni ak tiv ni sa sto jak ka fe,<br />
dok se u ze le nom i cr nom čaju<br />
po ja vlju je u neš to dru ga či jem he mijskom<br />
ob li ku, pod na zi vom tein. Raz li ka<br />
je za sno va na na br zi ni i du ži ni de lo vanja<br />
ova dva ob li ka ko fe i na. Ko fein iz ka fe<br />
de lu je br že na or ga ni zam od te i na iz čaja,<br />
či je dej sto po či nje ka sni je i tra je du že.<br />
Efek ti ko fe i na na ljud ski or ga ni zam<br />
su vi še stru ki, a naj va žni ji je psi ho sti mula<br />
tiv ni uti caj na cen tral ni ner vni si stem.<br />
U tom smi slu, ko fein uti če na po ve ćanje<br />
kon cen tra ci je, bud no sti i ni voa energi<br />
je, isto vre me no sma nju je ose ćaj umora,<br />
zbog če ga je bla go tvo ran na pro cese<br />
uče nja i pa žnje. De lu je na dra žaj no na<br />
rad sr ca u smi slu po ve ća nja si le kon trakci<br />
ja, na puls (sr ča nu fre kven ci ju), sa umere<br />
nim po ve ća njem krv nog pri ti ska, što<br />
mo že bi ti ko ri sno za oso be sa ni skim<br />
pri ti skom i uspo re ni jim pul som.<br />
Ko fein uti če na pro ši re nje bron hi ja, čime<br />
olak ša va pro hod nost ki se o ni ka u orga<br />
ni ma za di sa nje. Po zna to je di u ret sko<br />
dej stvo (po ve ća no iz lu či va nje teč no sti)<br />
ko fe i na, zbog če ga se pre po ru ču je adekva<br />
tan unos teč no sti, po seb no za one<br />
ko ji uno se vi še ko fe i na.<br />
Va žno je na gla si ti da ko fein uti če stimu-<br />
la tiv no na rad cre va i pod sti če me ta bolič<br />
ke pro ce se, a ve li ki broj lju di ko ri sti<br />
nje go vo lak sa tiv no dej stvo po sle uo biča<br />
je ne ju tar nje ka fe. Svo ju naj vi šu konce<br />
tra ci ju i efe kat ko fein do sti že dva deset<br />
mi nu ta po sle uno sa, a nje go vu elimi<br />
na ci ju ubr za va unos vo de, dok ni ko tin<br />
i sok od grej pfru ta pro du ža va ju dej stvo<br />
ko fe i na u or ga ni zmu.<br />
Zbog sve ga na ve de nog ko fein je čest<br />
do da tak ra znim re hi dra tiv nim na pi cima<br />
za spor ti ste i re kre a tiv ce, kao i gazi<br />
ra nim i ener get skim na pi ci ma na menje<br />
nim oso ba ma ko je ni su lju bi te lji kafe<br />
ili ča ja, a ima ju po tre bu da po ve ća ju<br />
bud nost, kon ce tra ci ju, ener gi ju i pa žnju<br />
zbog bro j nih oba ve za, is cr plje no sti, pove<br />
ća ne fi zič ke ak tiv no sti i po vre me nog<br />
ne do stat ka sna.
Li festyle<br />
Čista le po ta<br />
bez kom pro mi sa
Avon pred sta vio Dis til lery – svo ju pr vu ve gan skin-ca re ko lek ci ju<br />
Kao od go vor na sve ve ću potre<br />
bu po tro ša ča ši rom sve ta<br />
da od go vor no bi ra ju i kon zumi<br />
ra ju pro iz vo de, ali i čvr sto ve ru ju ći<br />
da je či sta le po ta de fi ni sa na sa ve sno<br />
kre i ra nim pro iz vo di ma, bez štet nih sasto<br />
ja ka, kom pa ni ja Avon pre mi jer no je<br />
pred sta vi la svo ju pr vu ve gan skin-ca re<br />
ko lek ci ju Dis til lery.<br />
Pa žlji vo uklo plje ni na ziv ko lek ci je<br />
sa vr še no opi su je nje nu suš ti nu – desti<br />
la ci ju i iz dva ja nje esen ci je kao najva<br />
žni jeg aspek ta či ste le po te. Ovu kolek<br />
ci ju či ni pet pro iz vo da (Clean Bre ak,<br />
bal zam za čiš će nje li ca, C Shot, vi tamin<br />
C u pra hu, Pu rify, ulje za li ce, Shade<br />
the Day, dnev na kre ma sa SPF 25, i<br />
Sle ep Po tion, noć na kre ma) ko ji u se bi<br />
kri ju sa stoj ke oda bra ne sa po seb nom<br />
bri gom o zdra vlju i oko li ni, ve li ča ju ći<br />
či stu le po tu bez kom pro mi sa. Nji ho va<br />
s n ag a k r ij e s e u r a vn ot ež i č is t i h , m o-<br />
ć nih sa sto ja ka i kon cen tro va nih formu<br />
la ko je ne gu ju i ob na vlja ju ko žu,<br />
re ge ne ri šu ći nje nu pri rod nu bli sta vost.<br />
Ka ko is ti ču u kom pa ni ji, svi pro iz vodi<br />
su 100% ve gan, ne sa dr že par fe me,<br />
al ko hol i veš tač ke bo je, aler go loš ki i<br />
kli nič ki su te sti ra ni i pa ko va ni u poseb<br />
no di zaj ni ra nu eko am ba la žu.<br />
In spi ri sa ne upra vo či stom le po tom,<br />
glu mi ca Mi o na Mar ko vić, no vi nar ka i<br />
blo ger ka Bra na An to vić i in flu en ser ka<br />
Anja Šuš njar pred film skom ka me rom<br />
ot kri le su šta vo le kod se be i ko li ko je<br />
va žno slu ša ti i udo vo lja va ti se bi, a sa<br />
pu bli kom su po de li le i ne ke dru ge zani<br />
mlji vo sti. Film ko ji pot pi su je u potpu<br />
no sti žen ska eki pa na pot pu no drug<br />
ač ij i n ač i n p r e ds t av l j a s u št in u i v r e-<br />
d no sti iza ko jih sto ji ko lek ci ja Distillery,<br />
mo ti vi šu ći sve de voj ke da vo le se be baš<br />
ona kve ka kve je su, bri nu o se bi i ne plaše<br />
se da bu du svo je i pri rod ne.<br />
Pro iz vo di iz no ve Dis til lery ko lek ci je<br />
do stup ni su u Avon bro šu ri, kao i na<br />
saj tu www.avon.rs.
SPECIJALNO IZDANJE<br />
xxx<br />
ISSN 1821 - 4169<br />
www.internetogledalo.com<br />
www.ogledalo.rs