Strokovni posvet: Mednarodne mobilnosti, partnerstva in projektno sodelovanje – izziv in priložnost za srednje poklicne in strokovne šole
Strokovni posvet z mednarodno udeležbo Mednarodne mobilnosti, partnerstva in projektno sodelovanje – izziv in priložnost za srednje poklicne in strokovne šole Strokovna monografija Urednik: Nikolaj Lipič, mag. 2016
Strokovni posvet z mednarodno udeležbo
Mednarodne mobilnosti, partnerstva in projektno sodelovanje – izziv in priložnost za srednje poklicne in strokovne šole
Strokovna monografija
Urednik:
Nikolaj Lipič, mag.
2016
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
V <strong>za</strong>dnjem času se krepijo pri<strong>za</strong>devanja <strong>za</strong> razvoj kakovosti izobraževanja, saj je to eno<br />
izmed temeljnih področij, ki naj bi pripomoglo k uresničitvi velikopoteznih evropskih<br />
razvojnih ciljev Lizbonske deklaracije iz leta 2000 (Vilič Klenovšek et. al., 2007, str. 11).<br />
Pri načrtovanju <strong>in</strong> izvajanju šolskega projektnega dela ter pri organi<strong>za</strong>ciji <strong>in</strong> vrednotenju<br />
uč<strong>in</strong>kov <strong>mobilnosti</strong> v tuj<strong>in</strong>i se še vedno projektni koord<strong>in</strong>atorji soočamo z dilemami,<br />
kaj sta kakovostno izobraževanje <strong>in</strong> usposabljanje v mednarodnih <strong>mobilnosti</strong>h <strong>in</strong><br />
s katerimi konkretnimi vzvodi <strong>in</strong> orodji dosegati razvojne cilje Lizbonske deklaracije.<br />
Zavestna refleksija pri<strong>za</strong>devanj <strong>in</strong> projektnega dela vseh, ki soustvarjamo »projektne<br />
zgodbe«, so temeljno izhodišče <strong>za</strong> izboljšanje obstoječih praks organiziranja <strong>mobilnosti</strong><br />
v tuj<strong>in</strong>i. Če k temu dodamo še sistemske spodbude šolskih politik <strong>in</strong> v <strong>projektno</strong><br />
delovanje usmerjeno vodstvo izobraževalnih <strong>in</strong>stitucij, pa se ustvarijo pogoji <strong>za</strong> doseganje<br />
najbolj kvalitetnih uč<strong>in</strong>kov <strong>mobilnosti</strong> na ravni posameznika, <strong>in</strong>stitucije <strong>in</strong> okolja.<br />
V številnih evropskih državah se v okviru šolskih reform vse večjo pozornost posveča<br />
visoki stopnji prilagodljivosti učiteljev (Eurydice, 2004). To je imperativ <strong>za</strong> ustvarjalnost<br />
učiteljev <strong>in</strong> šolskih projektnih koord<strong>in</strong>atorjev tudi na področjih šolskega projektnega<br />
delovanja, izmenjave znanj <strong>in</strong> vešč<strong>in</strong> s tujimi učitelji, kreiranja novih oblik sodelovanja<br />
med <strong>in</strong>stitucijami na nacionalni <strong>in</strong> transnacionalni ravni. Fleksibilen učitelj <strong>in</strong> projektni<br />
koord<strong>in</strong>ator sta nosilca novih projektnih <strong>in</strong> razvojnih premikov znotraj šolskega sistema,<br />
hkrati pa znata v kreativen izobraževalni proces vključevati mlade ter ustvarjati<br />
mostove sodelovanja s sfero gospodarstva <strong>in</strong> civilno družbo.<br />
»Tisti, ki se učijo«, so aktivni, vedoželjni člani družbe <strong>in</strong> lahko črpajo spoznanja iz<br />
mnogih izvorov, ne samo znotraj <strong>in</strong>stitucionalnega okvira. Poudarek na učenju priznava,<br />
da se vešč<strong>in</strong>e <strong>in</strong> znanje lahko usvaja v različnih okoljih <strong>–</strong> prijateljskem, sosedskem,<br />
na sem<strong>in</strong>arjih <strong>in</strong> v muzejih, razgovorih v lokalnem baru, preko <strong>in</strong>terneta <strong>in</strong><br />
drugih medijev itd. (Giddens, 2007, str. 523).<br />
Preseganje <strong>in</strong>stitucionalnega okvira izobraževalnega okolja predstavljajo tudi <strong>mobilnosti</strong><br />
v tuj<strong>in</strong>i, kjer se mladi poleg formalnega usposabljanja v tujih šolah ali podjetjih<br />
aktivno učijo tudi v prostem času, z druženji s tujimi dijaki <strong>in</strong> učitelji, sostanovalci v<br />
dijaških domovih, spoznavajo avtohtone zgodov<strong>in</strong>ske <strong>in</strong> kulturne znamenitosti države<br />
gostiteljice, se <strong>in</strong>tegrirajo v nova izobraževalna <strong>in</strong> kulturna okolja.<br />
3 METODOLOGIJA<br />
V raziskavi smo uporabili kvantitativni <strong>in</strong> kvalitativni raziskovalni pristop. Uporabili<br />
smo metode deskriptivne statistike <strong>in</strong> kvalitativno vseb<strong>in</strong>sko analizo, saj smo analizirali<br />
več<strong>in</strong>o gradiva, ve<strong>za</strong>nega na šolsko <strong>projektno</strong> delo. V analizo smo vključili 30<br />
24