Avtošola Ježica: 70 let
Zbornik ob 70-letnici Avtošole Ježica Ljubljana 2016
Zbornik ob 70-letnici Avtošole Ježica Ljubljana
2016
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
AVTOŠOLA JEŽICA<br />
<strong>70</strong> LET<br />
SPSŠB Ljubljana
SPSŠB Ljubljana<br />
AVTOŠOLA JEŽICA<br />
<strong>70</strong> LET<br />
2016
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong><br />
<strong>70</strong> <strong>let</strong><br />
Urednik: Andrej Golinar<br />
Jezikovni pregled: Mateja Piškur<br />
Prelom in oblikovanje: Žiga Vuk<br />
Izdala in založila:<br />
Srednja poklicna in strokovna šola Bežigrad – Ljubljana<br />
Tisk: Demago d.o.o.<br />
Naklada: 100 izvodov<br />
Druga izdaja, prvi natis<br />
Ljubljana, 2016<br />
© Srednja poklicna in strokovna šola Bežigrad – Ljubljana. Vse pravice pridržane.<br />
Brez dovoljenja avtorja in založnika je reproduciranje in razmnoževanje dela prepovedano.
Kazalo<br />
Ob jubileju 7<br />
Fani Al-Mansour<br />
Pot skozi čas 11<br />
Fani Al-Mansour<br />
<strong>Avtošola</strong> danes 15<br />
Goran Lapić<br />
Moj drugi dom 21<br />
Štefan Čolnik<br />
Nekoč učenec, danes učitelj 25<br />
Roman Strehar<br />
Izzivi izobraževanja odraslih – vloga in odgovornost učitelja 29<br />
Nikolaj Lipič<br />
Poslovna sekretarka na Avtošoli <strong>Ježica</strong> 35<br />
Darja Čepon<br />
Rada se izobražujem na Avtošoli <strong>Ježica</strong> 41<br />
Jana Cerar<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> 43<br />
Dušan Pene
Ob jubileju<br />
Srednja poklicna in strokovna šola<br />
Bežigrad - Ljubljana<br />
Fani Al-Mansour<br />
RAVNATELJICA SPSŠB LJUBLJANA<br />
Ljudje se velikokrat ozremo nazaj ter pogledamo, kakšno pot smo<br />
prehodili. To velja predvsem tedaj, ko imamo za to kakšen tehten<br />
razlog. Jubilej Avtošole <strong>Ježica</strong>, ki se z izobraževanjem voznikov<br />
ukvarja že <strong>70</strong> <strong>let</strong>, je dovolj utemeljen, da se spomnimo začetkov ter<br />
pogledamo na prehojeno pot.<br />
7
<strong>Avtošola</strong> na Ježici je bila ustanovljena po osvoboditvi <strong>let</strong>a 1946 kot Autoprometna<br />
šola z namenom vzgojiti sposobne poklicne voznike, saj se je začelo<br />
razvijati gospodarstvo in s tem tudi promet.<br />
Prvi upravitelj je imel težko nalogo, saj je bil zadolžen za ureditev bivalnih ter<br />
izobraževalnih pogojev prvih slušateljev. Moral je priskrbeti ustrezen inventar<br />
za stavbo, izdelati predmetnik in učni načrt za splošne in strokovne predmete,<br />
pridobiti učila in modele, poskrbeti za učno in vzgojno osebje, priskrbeti vozila<br />
za pouk praktične vožnje ter določiti sprejemne pogoje za kandidate.<br />
G. Franc Bizjan, ki mu je bila zaupana ta skrb, ni imel lahke naloge, a jo je<br />
odlično opravil. <strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> je bila in je še danes pojem kvalitetnega izobraževanja.<br />
Njegovi nasledniki le nadaljujemo začrtano pot, ponosni na pretekle in sedanje<br />
uspehe. Zasluga za dosežene uspehe gre vsem, ki so delali in še delajo<br />
tu, torej strokovnemu delu vseh zaposlenih, predvsem pa našim inštruktorjem<br />
oziroma kakor se jih danes uradno imenuje – učiteljem vožnje.<br />
Tradicija, kvaliteta in uspešnost so geslo šole, ki že <strong>70</strong> <strong>let</strong><br />
izobražuje voznike motornih vozil vseh kategorij, v nekem<br />
obdobju pa smo izobraževali tudi učitelje vožnje, učitelje prometnih<br />
predpisov ter vodje avtošol.<br />
8
9
Pot skozi čas<br />
Fani Al-Mansour<br />
RAVNATELJICA SPSŠB LJUBLJANA<br />
Pomembni mejniki<br />
1946 – ustanovitev in začetek dela<br />
Avtoprometne šole,<br />
1947 – se preimenuje v Šolo za<br />
voznike motornih vozil,<br />
1973 – dobi novo ime Strokovni<br />
izobraževalni center za<br />
voznike motornih vozil,<br />
1983 – kot dislocirana enota se<br />
priključi matični šoli in<br />
nosi ime šole Srednja šola<br />
tehničnih strok in osebnih<br />
storitev,<br />
1999 – šola, v sklopu katere je<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong>, dobi novo<br />
ime Srednja poklicna in<br />
strokovna šola Bežigrad –<br />
Ljubljana<br />
2011 – <strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> postane<br />
samostojna enota v okviru<br />
zavoda Srednja poklicna in<br />
strokovna šola Bežigrad –<br />
Ljubljana.<br />
11
Ravnatelji in vodje<br />
1946 – 1950 Fran Bizjan,<br />
prvi ravnatelj oziroma upravnik<br />
1950 – 1966 Ivan Kočevar<br />
1966 – 1969 Alojzij Dolničar<br />
1969 – 1972 Vekoslav Šolar<br />
1972 – 1975 Anton Bračun<br />
1975 – 1980 Zvone Kržičnik<br />
Avtošolo <strong>Ježica</strong> vodi Ivan Jutraž,<br />
izobraževanje odraslih pa Peter Šink.<br />
1980 – 1981 Mitja Pipan<br />
Avtošolo <strong>Ježica</strong> vodi Ivan Vrankar,<br />
izobraževanje odraslih pa Ivan<br />
Jutraž.<br />
1981 – 1983 Dušan Logar<br />
1982 vodenje Avtošole <strong>Ježica</strong><br />
prevzame Ivan Vrankar,<br />
izobraževanje odraslih pa Ivan<br />
Jutraž.<br />
1983 – 1991 Franc Kovač<br />
je ravnatelj šole, v sklopu katere je<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong>. Avtošolo <strong>Ježica</strong> vodi<br />
Ivan Vrankar, izobraževanje odraslih<br />
pa Ivan Jutraž.<br />
1991 – 1996 Sonja Kralj-Brajnik<br />
je imenovana na delovno mesto<br />
ravnateljice. Vodenje Avtošole<br />
prevzame Jernej Per, vodja<br />
izobraževanja odraslih je Ivan Jutraž.<br />
1996 – 2000 Boris Gložančev<br />
postane ravnatelj šole. Vodja<br />
Avtošole je Jernej Per, izobraževanja<br />
odraslih vodi Ivan Jutraž.<br />
2000 – Fani Al-Mansour je imenovana<br />
za ravanteljico šole oziroma zavoda.<br />
Od 2001 do 2008 je vodja Avtošole<br />
<strong>Ježica</strong> Marko Hrženjak, vodja<br />
izobraževanja odraslih pa Alojzij<br />
Šmuc.<br />
Od 2008 do 2012 vodi enoto<br />
Avtošole <strong>Ježica</strong> in izobraževanje<br />
odraslih Alojzij Šmuc, <strong>let</strong>a 2009<br />
prevzame vodenje avtošolske<br />
dejavnosti Goran Lapić.<br />
Leta 2012 prevzame vodenje enote<br />
Avtošole <strong>Ježica</strong> Goran Lapić.<br />
12
Prvi katalog tečajnikov z izpisom vodene evidence<br />
Pred vožnjo je potreben posvet<br />
Naši profesorji<br />
Pogled z dvorišča<br />
Na recepciji<br />
13
14
<strong>Avtošola</strong> danes<br />
Goran Lapić<br />
VODJA ENOTE AVTOŠOLA JEŽICA<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> je od <strong>let</strong>a 2011 organizirana kot samostojna enota<br />
zavoda. Zavod vodi direktorica/ravnateljica, ki je poslovodni<br />
organ zavoda. Pri delu ji v okviru enote pomagam vodja enote<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong>, ki vodim tako avtošolske dejavnosti kot tudi razna<br />
izobraževanja odraslih.<br />
15
V Enoti <strong>Avtošola</strong> izvajamo:<br />
1. izobraževanje voznikov vseh kategorij:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
AM, skuter oziroma kolo z motorjem do 50 ccm,<br />
A1, motorno kolo do 125 ccm,<br />
A2, motorno kolo do 35 kW,<br />
A, motorno kolo nad 35 kW,<br />
B, osebno vozilo,<br />
B+E, osebno vozilo s priklopnikom (prej EkB),<br />
C, tovorno vozilo,<br />
C+E, tovorno vozilo s priklopnikom (prej E),<br />
D, avtobus ter<br />
F, traktor (smo v pridobivanju licence).<br />
Redno pripravljamo tudi obvezna redna in nadaljevalna usposabljanja za TK<br />
voznik/voznica;<br />
2. izobraževanje odraslih:<br />
<br />
<br />
za udeležence izrednega izobraževanja vseh programov, za katere je<br />
šola verificirana (PTI-program Logistični tehnik, SPI-program Voznik),<br />
programe usposabljanja za viličariste.<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> je danes odprta za vsa povezovanja v slovenskem prostoru,<br />
Evropski uniji ter izven nje. Povezovanje enote v našem okolju temelji na sorodnih<br />
programih oziroma načinu izvajanja del, zato smo dejavni v Skupnosti<br />
izobraževanja odraslih Slovenije ter Sekciji avtošol Slovenije. Sodelovanje<br />
Enote v okviru mednarodnih projektov pa je nujno z vidika pridobivanja novih<br />
znanj in izkušenj tako za udeležence izobraževanj kot za ostale zaposlene.<br />
16
Aktivno smo vpeti v avtošolsko dejavnost ter v okviru le-te sodelujemo z:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Zavodom Republike Slovenije za zaposlovanje,<br />
Zavodom za pokojninsko in invalidsko zavarovanje,<br />
Gasilsko brigado Ljubljana ter drugimi prostovoljnimi gasilskimi<br />
društvi (Mengeš, Trzin, Domžale, Ihan …),<br />
Ministrstvom za infrastrukturo in prostor, Direktoratom za promet,<br />
izpitnima centroma v Ljubljani in Domžalah,<br />
AMZS, Avtopoligon Vransko,<br />
Društvom tečaj cpp.com ter glede na naravo del z drugimi institucijami,<br />
zavodi, društvi ali posamezniki.<br />
V Enoti <strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> smo v <strong>let</strong>u 2016 zaposleni:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Maja Bežan, učiteljica praktične vožnje,<br />
Darja Čepon, administratorka/receptorka,<br />
Bejza Hušidić, čistilka,<br />
Dejan Janderlič, učitelj praktične vožnje,<br />
Goran Lapić, vodja Enote,<br />
Peter Pustovrh, učitelj praktične vožnje,<br />
Igor Skukan, učitelj praktične vožnje,<br />
Roman Strehar, učitelj praktične vožnje ter<br />
Boris Velušček, učitelj praktične vožnje.<br />
Za kvalitetno izvajanje del poleg njih skrbijo tudi pogodbenih sodelavci.<br />
17
Ker želimo delo opravljati kvalitetno, spremljamo novosti na področju avtošolske<br />
dejavnosti ter ostalih področjih, ki kakorkoli vplivajo na naše delo (devet<strong>let</strong>ka,<br />
evalvacija programov, bolonjska deklaracija …). Dejavno se vključujemo<br />
v pripravo in izvajanje novih oziroma prenovo obstoječih izobraževalnih<br />
programov, programov usposabljanj in specializacij.<br />
V okviru naše dejavnosti nenehno stremimo k posodobitvam, izboljšanju kvalitete<br />
izvajanja programov oziroma izboljšanju pedagoškega procesa ter procesa<br />
dela. Spodbujamo tiste dejavnosti zaposlenih in udeležencev v procesu,<br />
ki vplivajo na njihovo profesionalno in osebno rast ter širijo njihovo znanje.<br />
Ponosni smo na svoje dosežke ter z njimi dokazujemo, da smo pravi nasledniki<br />
Autoprometne šole. Nadaljujemo njihovo takrat, pred <strong>70</strong> <strong>let</strong>i začrtano pot, ki<br />
temelji na tradiciji, kvaliteti in uspešnosti.<br />
18
19
20
Moj drugi dom<br />
Štefan Čolnik<br />
UPOKOJENI INŠTRUKTOR VOŽNJE<br />
Bilo je <strong>let</strong>a 1975, ko sem prvič stopil na makadamsko dvorišče.<br />
Zagledal sem se v veliko poslopje, na katerem je pisalo AVTOŠOLA<br />
JEŽICA. Bil je pravi naslov za mojo željo – opraviti vozniški izpit za<br />
tovorno motorno vozilo C-kategorije. Tisti trenutek še pomislil nisem, da<br />
bosta to dvorišče in ta zgradba postala moj drugi dom.<br />
21
Po uspešno opravljeni C-kategoriji sem se vpisal v tečaj za inštruktorja B-kategorije.<br />
Promet, varnost prometa, prometna pravila, vse to mi je postalo zelo<br />
zanimivo. Začel sem honorarno poučevati kandidate za vozniški izpit B-kategorije.<br />
Vozilo, s katerim sem začel poučevati, je bila ZASTAVA 750, t. i. fičko.<br />
Zavornega sistema ABS sicer ni imel, tudi klime nismo poznali, pa vendar je<br />
na tem vozilu veliko kandidatov uspešno opravilo vozniški izpit.<br />
Leta 1978 me je takratni ravnatelj Zvone Kržičnik redno zaposlil na delovno<br />
mesto inštruktorja B-kategorije, v popoldanskem času pa sem pričel s predavanji<br />
cestno prometnih predpisov (CPP). Kmalu so se predavanja CPP razširila<br />
tudi na druge lokacije: Velike Lašče, Količevo, Gimnazija Bežigrad itd. Bilo<br />
je veliko dela. Kandidati so na vožnjo čakali tudi po šest mesecev. Na območju<br />
Ljubljane in bližnje okolice je bilo vsega sedem avtošol, danes jih je veliko<br />
več. V Avtošoli <strong>Ježica</strong> je bilo v času največjega povpraševanja za pridobitev<br />
vozniškega izpita tudi do štirideset honorarno zaposlenih inštruktorjev.<br />
Šola je imela dvanajst osebnih vozil za poučevanje B-kategorije, šest tovornjakov<br />
za C-kategorijo, avtobus za D-kategorijo in seveda tudi motorno kolo<br />
za A-kategorijo.<br />
Vzporedno s poučevanjem praktične vožnje za pridobitev vozniških izpitov<br />
je na šoli potekalo tudi izobraževanje odraslih, in sicer v programih voznik,<br />
prometni tehnik, voznik inštruktor in učitelj predpisov o varnosti cestnega prometa.<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> je znana po svoji kvaliteti in strokovnosti. Vesel ter ponosen<br />
sem, da sem bil do svoje upokojitve <strong>let</strong>a 2011 tudi sam del te ekipe, ki<br />
je ustvarjala dobro ime šole ter njeno prepoznavnost.<br />
Danes, ko mi postane dolgčas, se včasih odpeljem do šole, na tisto nekoč<br />
makadamsko dvorišče, ki je danes asfaltirano. Šola je v celoti obnovljena,<br />
kader strokovno usposobljen in uspešno vodstvo, ki je s srcem predano podjetju,<br />
zato me prav nič ni strah za njen obstoj in tako je tudi prav, saj je bila<br />
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> nekoč moj drugi dom.<br />
22
23
24
Nekoč učenec,<br />
danes učitelj<br />
Roman Strehar<br />
UČITELJ STROKOVNIH PREDMETOV<br />
Stopim v razred in dijaki vstanejo, malo za šalo, malo zaradi<br />
spoštovanja, in spomin me ponese … v <strong>let</strong>o 1990, ko sem<br />
sam sedel v tem razredu. Obiskoval sem namreč izobraževanje<br />
za voznika inštruktorja, danes se imenuje učitelj vožnje. Spomnim se<br />
peščenega parkirišča pred šolo, stare zgradbe, zatohlega vonja, ko<br />
sem vstopil v stavbo Na produ 2, in odrezavega možakarja v sprejemni<br />
pisarni. V najvišji učilnici v zgradbi pa je vladala neznosna vročina, bilo je<br />
po<strong>let</strong>je. Tedanji predavatelji, učitelji vožnje in ocenjevalci na izpitnih centrih<br />
so hodili naokrog v modrih haljah in vzbujali vtis strahospoštovanja.<br />
25
Drugič mi je AŠ <strong>Ježica</strong> prekrižala pot, ko sem se odločil opraviti izpit za višje<br />
kategorije vozil, C in E. Že ko sem izbiral šolo vožnje, sem zasledil, da ima AŠ<br />
<strong>Ježica</strong> najdaljšo tradicijo in ime je že takrat pomenilo sinonim za kakovost,<br />
odločitev je bila zato lahka. Po osnovnem poklicu sem avtomehanik, kar<br />
pomeni, da sem tudi sam obiskoval Srednjo poklicno in strokovno šolo<br />
Bežigrad – Ljubljana, in sicer v 80. <strong>let</strong>ih, takrat se je imenovala Srednja šola<br />
tehničnih strok in osebnih storitev. Bil sem del usmerjenega izobraževanja,<br />
ki ga nekateri danes ocenjujejo kot veliko zmoto. Kasneje sem v šolske klopi<br />
sedel še dvakrat, seveda ob rednem delu in proti plačilu. Bencinski hlapi in vse,<br />
kar je povezano z njimi, so me pritegnili že zelo zgodaj. Že kot otrok sem imel<br />
srečo, da me je oče, takrat je bil policist na motorju, uslišal in mi kupil Puchov<br />
pony express. To so bili začetki moje motoristične avanture, ki traja že vse<br />
življenje. Motorist sem namreč že dobrih petintrideset <strong>let</strong>. Moja filozofija je, da<br />
avto vozi človeka, motor pa dušo. Še vedno, če mi dopuščata čas in denar, se<br />
z veseljem udeležim kakšne amaterske dirke na enem od bližnjih dirkališč. Na<br />
žalost v tujini, saj pri nas ni posluha za tovrstno dejavnost. Po možnosti dobim<br />
ali kupim star par pnevmatik slick in še vedno »prehladim« kakšnega mladca.<br />
Po cesti se pa iz varnostnih razlogov ne vozim več, saj če motor doseže 175<br />
km/h v prvi prestavi, dobi pojem varnosti v prometu neko drugo dimenzijo. Z<br />
veseljem pa se zapeljem s svojo 32 <strong>let</strong> staro dvotaktno 200-kubično vespo.<br />
Kupil sem jo v razpadajočem stanju in ji s pomočjo dobrega prijatelja povrnil<br />
življenje ter jo rešil odpada.<br />
Po opravljenem izpitu za tovorno vozilo in prikolico sem nekaj <strong>let</strong> opravljal<br />
prevoze po vsej Evropi in iz prve roke spoznal, da je »šoferski kruh« zahteven,<br />
težak in tudi nevaren. Kako pri -17 C° v snežnem zametu menjati kolo<br />
ali natikati snežne verige me v šoli vožnje pač niso učili. So mi pa pridobljene<br />
izkušnje koristile pri kasnejšem izobraževanju voznikov tovornih vozil, saj sem<br />
jim marsikaj prenesel iz svoje prakse, jim dal kakšen koristen nasvet. Če sem<br />
jih na ta način »prikrajšal« za kakšno neprijetno ali nevarno izkušnjo, je dobilo<br />
moje poslanstvo smisel.<br />
Pot me je nato zanesla čez Atlantik, kjer sem nekaj <strong>let</strong> delal na največjih<br />
luksuznih potniških ladjah. To je bila bogata izkušnja, ki bi jo z veseljem ponovil,<br />
če bi bil dvajset <strong>let</strong> mlajši. Videl sem velik del sveta, prepotoval ZDA, spoznal<br />
mnogo zanimivih ljudi, si pridobil veliko izkušenj in modrosti, ki jih ni mogoče<br />
26
kupiti. Ob vrnitvi me je pot naključno zanesla mimo Ježice, kjer so mi ponudili<br />
delo učitelja vožnje višjih kategorij. Opravljal sem ga vestno in z veseljem<br />
od <strong>let</strong>a 2002 pa vse do lanskega <strong>let</strong>a, ko se je pokazala potreba po učitelju<br />
strokovno teoretičnih predmetov na SPSŠB-ju. V svojih <strong>let</strong>ih poučevanja<br />
vožnje na Ježici sem pomagal do izpita povprečno <strong>70</strong> kandidatom na <strong>let</strong>o, kar<br />
pomeni v dvanajstih <strong>let</strong>ih približno 800–900 novopečenih voznikov tovornih<br />
vozil. Učenje vožnje poteka precej na osebni ravni, je individualno. Kandidati<br />
so visoko motivirani in željni znanja. Ali so tudi talentirani, je popolnoma<br />
druga zgodba. Vozni park je sodoben in vzdrževan. Šola mi je omogočila tudi<br />
pridobitev licence za inštruktorja varne vožnje, kar sem ravno tako opravljal<br />
z veseljem. Vseskozi sem imel zanimive in dobre sodelavce, v vseh teh <strong>let</strong>ih<br />
so se med nami sp<strong>let</strong>le tudi prijateljske vezi in upam, da bodo še dolgo del<br />
mojega življenja, čeprav so se že mnogi upokojili. Ekipa na enoti <strong>Ježica</strong> je<br />
vrhunska in samo to je formula za tak presežek, kot je praznovanje <strong>70</strong>-<strong>let</strong>nice<br />
obstoja.<br />
Letošnje šolsko <strong>let</strong>o se je vodstvo šole zaradi preobremenjenosti šole Bežigrad<br />
odločilo, da bodo imeli trije razredi programa LOGISTIČNI TEHNIK – PTI pouk<br />
na Ježici. Ponovno se pripeljem na že znano parkirišče pod zgradbo, le da<br />
je tokrat oblečeno v novo asfaltno prevleko, z označenimi parkirnimi mesti<br />
in zarisanim poligonom za usposabljanje kandidatov za voznike enoslednih<br />
vozil. Poslopje se sveti v novi obleki – fasadi. Ob vstopu je vonj prijeten, diši<br />
po novem. V prenovljeni sprejemni pisarni me prijazno pozdravi simpatična<br />
poslovna sekretarka, stene šole so okrašene s podobami <strong>70</strong>-<strong>let</strong>ne zgodovine<br />
Ježice, katere del sem s ponosom tudi sam, zbornica je na novo opremljena.<br />
Stopim v isti razred kot pred 26 <strong>let</strong>i, le da je razred nov, s klimatsko napravo<br />
na zidu, z novim projektorjem in računalnikom, moja vloga pa je tokrat<br />
drugačna. Razmišljam, kako bi dijake motiviral in jim snov, sploh če ima pridih<br />
suhoparnosti, prikazal na vsaj približno zanimiv način. Včasih jim povem<br />
kakšno prigodo iz svojega življenja, predvsem z namenom, da bi lažje in z<br />
večjim zagonom spremljali pouk in premagali kakšen problem, za katerega so<br />
prepričani, da je največji in nerešljiv. Sedanji dijaki in mladostniki bodo kmalu<br />
steber naše družbe in z optimizmom zrem v njihovo prihodnost, prav tako tudi<br />
v prihodnost Ježice.<br />
27
28
Izzivi izobraževanja odraslih<br />
Vloga in odgovornost<br />
učitelja<br />
Nikolaj Lipič<br />
UČITELJ MATEMATIKE NA SPSŠB IN AVTOŠOLI JEŽICA<br />
Gibalo današnjega razvoja so spremembe, ki so zaznamovale tudi<br />
razvoj šolskega sistema. Na to so poleg globalnih demografskih<br />
in družbenih sprememb močno vplivale tako tehnološke kot tudi<br />
socialno-ekonomske spremembe. Izobraževalno okolje je pred številnimi<br />
izzivi, kako proaktivno odgovarjati na potrebe časa, posameznika in<br />
okolja. Zadnje sto<strong>let</strong>je je v šolstvu postavilo številne razvojne mejnike,<br />
med katerimi so nekateri sledili doktrini in razvojnim spremembam,<br />
spet drugi pa so v luči bivše politične ideologije poudarjali vrednote, ki<br />
so šolsko polje celo siromašile. Z osamosvojitvijo Slovenije pred četrt<br />
sto<strong>let</strong>ja smo stopili v nov razvojni ciklus področja vzgoje in izobraževanja,<br />
ki ga še posebej zaznamuje zadnja kurikularna prenova pred dobrim<br />
deset<strong>let</strong>jem.<br />
29
Evropski izobraževalni prostor se danes transformira v evropski prostor vseživljenjskega<br />
učenja, kjer učenje in izobraževanje postajata vseživljenjska procesa.<br />
Učenje postaja vseživljenjska naloga vsakega posameznika, saj se le<br />
tako lahko soočamo s spremembami časa in se proaktivno odzivamo na razvojne<br />
potrebe okolja. Vseživljenjsko učenje nekateri tuji avtorji celo označujejo<br />
kot priložnost za doseganje razvojnih premikov in kot priložnost za izhod<br />
iz recesije. Vseživljenjsko učenje je danes nuja in ne privilegij posameznika.<br />
Ni omejeno samo na izobraževalno okolje. Vstopa v vse pore družbenega<br />
življenja: v delovna okolja, v politično participativno udejstvovanje, v zasebno<br />
sfero življenja posameznika. To pripomore k izboljšanju socialne vključenosti<br />
posameznika, ki mu omogoča ohranjanje in širjenje socialne mreže – tudi v<br />
procesu izobraževanja, ko spoznava nove učeče se prijatelje, nove učitelje,<br />
nove mentorje, novo učno okolje … Vse to mu krepi kakovost življenja in mu<br />
omogoča izkoriščanje vseh njegovih človeških in intelektualnih potencialov<br />
tako v zasebnem, bivanjskem in delovnem okolju.<br />
In prav potrebe posameznika po usvajanju novih znanj, veščin in kompetenc<br />
v okviru vseživljenjskega učenja, ki lahko izhajajo bodisi iz individualne narave<br />
posameznika bodisi iz potreb delovno razvojnega okolja, so tiste, ki v nas lahko<br />
prebujajo različne občutke. Na eni strani so to lahko veselje, zadovoljstvo,<br />
samorazvoj, motiviranost, samopotrjevanje, na drugi strani pa so to strahovi<br />
pred neuspehom, predsodki in stereotipi, da je učenje le domena mladih ipd.<br />
Prav slednji so v našem kulturnem in izobraževalnem okolju na področju izobraževanja<br />
odraslih in starejših še vedno preveč prisotni. Naloga detabuiziranja<br />
izobraževalnega okolja je resna in odgovorna družbena naloga, ki zahteva<br />
odzive političnih struktur, strokovne in znanstvene sfere, delovnih okolij v različnih<br />
organizacijah, iz katerih se zaposleni vključujejo v izobraževanje odraslih<br />
in v vseživljenjsko učenje. Še posebej pa se odgovornost zrcali na nivoju<br />
izobraževanih institucij izobraževanja odraslih in njihovih učiteljev. Prav ti so<br />
nosilci ne samo znanja in kompetenc, ampak in predvsem vir motiviranosti in<br />
pozitivnega vrednotenja dosežka vsakega posameznika.<br />
Na polju izobraževanja odraslih sem kontinuirano aktiven že petnajst <strong>let</strong>. Preden<br />
sem pred deset<strong>let</strong>jem začel poučevati odrasle v izobraževalnih programih<br />
Avtošole <strong>Ježica</strong>, sem bil poučeval tudi na Andragoškem zavodu Maribor –<br />
Ljudska univerza, v programu osnovne šole za odrasle, in v Javnem zavodu<br />
30
Cene Štupar – Center za izobraževanje Ljubljana, v programih srednjega izobraževanja.<br />
V izobraževalnih programih Avtošole <strong>Ježica</strong> sem poučeval matematiko,<br />
strokovno matematiko, geografijo in prometno geografijo v programih<br />
srednjega poklicnega, srednjega strokovnega in poklicno-tehniškega izobraževanja.<br />
Učitelj v izobraževanju odraslih se sooča s številnimi izzivi, in sicer kako udeležence<br />
izobraževanja z različnim predznanjem, z različnimi preteklimi izobraževalnimi<br />
uspehi ali morebiti tudi neuspehi, z različno stopnjo notranje motiviranosti,<br />
z omejenim obsegom števila ur pouka ter z različnimi vrednotami o<br />
izobraževanju dovolj strokovno korektno in motivacijsko usmeriti v učenje, v<br />
delo, v raziskovanje, v domače delo. Nujno je vzpostaviti ustrezno interakcijo<br />
med učiteljem in učečimi se. Pri matematiki se je treba najprej soočiti s poplavo<br />
preteklih (negativnih) izkušenj udeležencev – matematika je težka, neuporabna,<br />
izkušnjami pri popravnih izpitih, s strahovi pred neuspehom … Vse to<br />
je naravni proces, ki ga mora učitelj razumeti in se soočiti z njim že na samem<br />
začetku ter tako ustvariti pogoje za prihodnje učno delo. Učitelj mora prav<br />
zato permanentno menjavati vloge – od vloge učitelja do vloge svetovalca in<br />
vloge motivatorja za učenje. Samo to vzpostavlja ustvarjalno delovno klimo,<br />
krepi občutek sprejetosti udeležencev v proces izobraževanja ter prilagaja dinamiko<br />
in tempo učenja učečim se.<br />
V izobraževanju odraslih mora biti učitelj opolnomočen s temeljnimi znanji pedagogike,<br />
specialne didaktike in specialne pedagogike, socialne pedagogike,<br />
defektologije, pedagoške psihologije, andragogike in še mnogih drugih strokovnih<br />
področij. Le tako lahko celostno obravnava udeleženca izobraževanja,<br />
odgovarja na njegove potrebe, želje in pričakovanja, identificira njegova šibka<br />
in močna področja izobraževanja, ga motivira za delo in spodbuja usvajanje<br />
ključnih poklicnih kompetenc. Učitelj mora biti do neke mere celo vizionarski,<br />
da zna posameznika tudi spodbuditi za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje,<br />
mu izostriti izobraževalni pogled v prihodnost. To je odgovornost učitelja,<br />
ki pomeni premik od zgolj poučevanja v vlogi učitelja do vloge motivatorja<br />
za vseživljenjsko učenje. S tem se vzpostavljajo pogoji za udejanjanje vizije<br />
Evropske unije, da bo »Evropa na znanju temelječa družba«.<br />
31
Učitelj v izobraževanju odraslih mora slediti novostim in pedagoškim, didaktičnim<br />
in andragoškim razvojnim usmeritvam, ki so tako strokovno kot tudi<br />
znanstveno utemeljene. Današnji čas zahteva od učitelja v izobraževanju odraslih<br />
specifična znanja, da se strokovno usposablja tudi v tujih izobraževanih<br />
okoljih, ker tako lažje (samo)reflektira svoje metode in pristope dela ter izboljša<br />
kvaliteto poučevanja. Izkušnje s strokovnega usposabljanja v različnih<br />
izobraževalnih institucijah v Združenih državah Amerike pred dobrim deset<strong>let</strong>jem<br />
so me opolnomočile, da pri poučevanju geografije in prometne geografije<br />
na Avtošoli <strong>Ježica</strong> uporabljam sodobne metode »case study«, ki so med<br />
udeleženci dobro sprejete, saj jim omogočajo aktivno in participativno vlogo<br />
pri oblikovanju in vrednotenju učnega procesa. Tak pristop od udeležencev<br />
zahteva vsekakor več vloženega učnega in delovnega napora, visoko stopnjo<br />
kritičnega mišljenja in sposobnost korektnega argumentiranja. Vse to so kvalitete<br />
našega izobraževanja odraslih na Avtošoli <strong>Ježica</strong>, ki nas v kvalitativnem<br />
smislu potrjujejo in ločijo od ostalih ponudnikov izobraževanja odraslih v širšem<br />
izobraževalnem okolju.<br />
Ugled izobraževalne institucije na področju izobraževanja odraslih je odvisen<br />
od številnih dejavnikov. Kot učitelj menim, da je ugled v veliki meri odvisen<br />
tudi od nas učiteljev in našega angažmaja. To je izziv in hkrati odgovornost<br />
učiteljev. Seveda je potrebna tudi ustrezna podpora vodstva, ki ustvarja izhodišča<br />
za kvalitetno izobraževanje odraslih. S skupnimi napori nam je na<br />
Avtošoli <strong>Ježica</strong> uspelo ustvariti učno in delovno klimo, ki omogoča učečim se<br />
udejanjanje njihove vizije izobraževanja na eni strani in priložnost za strokovni<br />
andragoški napredek učiteljev na drugi strani.<br />
32
33
34
Poslovna sekretarka<br />
na Avtošoli <strong>Ježica</strong><br />
Darja Čepon<br />
POSLOVNA SEKRETARKA NA ENOTI AVTOŠOLA JEŽICA<br />
Na Srednji poklicni šoli Bežigrad – Ljubljana, <strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong>,<br />
sem kot poslovna sekretarka zaposlena od 1. septembra 2005.<br />
V poslovnem življenju so poslovne sekretarke zelo pomembne.<br />
Skorajda ni podjetja, ki bi lahko shajalo brez njih.<br />
35
Poslovna sekretarka je danes administratorka, svetovalka, receptorka, informatorka,<br />
arhivistka, reševalka morebitnih konfliktov, motivatorka zaposlenih in<br />
drugih strank, sogovornica vodstva, iskalka različnih informacij, pogajalka …<br />
V zadnjem deset<strong>let</strong>ju je poslovna sekretarka postala pomembna strokovna<br />
sodelavka vodstva, ki mora spremljati novosti v svojem poklicu, tehnologijo,<br />
delovne procese in medsebojno komunikacijo. Vse se spreminja – tehnologija,<br />
družba, poklici … Danes ne tipkamo več na pisalni stroj, tudi pišemo vse<br />
manj. Tipkamo, še več pa klikamo po računalniški tipkovnici in miški. Poslovna<br />
sekretarka je srce pisarne, pri njej se srečujejo poti vseh zaposlenih, je prvi<br />
obraz podjetja pri stikih s parterji, slušatelji, kandidati …<br />
Dobro delo zahteva tesno in učinkovito komuniciranje med vsemi zaposlenimi<br />
v podjetju, medsebojno obveščanje o pomembnih aktivnostih, skupno dogovarjanje<br />
glede pomembnejših prednostnih opravil, ustvarjanje pozitivnega<br />
vzdušja, zaupanja in spoštovanja, kar vpliva na pozitivno in motivacijsko delovno<br />
klimo celotnega podjetja.<br />
Delo, ki ga opravljam, zajema:<br />
vpis in evidenco usposabljanja kandidatov za vse kategorije (od 1. 5.<br />
2012),<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
vpis in evidenco udeležencev izobraževanja odraslih za programa<br />
Voznik in Logistični tehnik,<br />
vpis in evidenco o izvedenih rednih usposabljanj voznikov vozil za<br />
prevoz potnikov in blaga v cestnem prometu,<br />
izpis računov za vse izobraževalne programe, usposabljanja,<br />
izpis potrdil o vpisu,<br />
36
priznanje ocen pri vpisu v izobraževalne programe,<br />
izpis in izdajo <strong>let</strong>nih spričeval in zaključnih izpitov,<br />
izpis spričeval o opravljenem preizkusu znanja za pridobitev temeljne<br />
kvalifikacije,<br />
izpis potrdil o delno opravljenem rednem usposabljanju voznikov,<br />
izpis spričeval o opravljenem rednem usposabljanju voznikov,<br />
arhiviranje dokumentacije udeležencev izobraževanja odraslih,<br />
arhiviranje dokumentacije udeležencev o opravljenem preizkusu znanja<br />
za pridobitev temeljnih kvalifikacij,<br />
arhiviranje dokumentacije usposabljanja kandidatov pridobljenih kategorij,<br />
pisanje dopisov, vabil, obvestil …,<br />
sprejemanje telefonskih klicev,<br />
kontaktiranje slušateljev, kandidatov preko e-pošte,<br />
naročanje materiala,<br />
fotokopiranje,<br />
sprejemanje in usmerjanje udeležencev izobraževanja in kandidatov<br />
za pridobitev kategorij,<br />
pisanje zapisnikov na sestankih in<br />
vodenje statistike.<br />
37
V času mojega službovanja se je na Avtošolo <strong>Ježica</strong> vpisalo:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
1689 slušateljev v izobraževalni program VOZNIK,<br />
297 slušateljev v izobraževalni program PROMETNI TEHNIK, kasneje<br />
se je program preimenoval v LOGISTIČNI TEHNIK, kamor se je vpisalo<br />
177 slušateljev,<br />
241 kandidatov v usposabljanje za pridobitev temeljne kvalifikacije,<br />
1584 kandidatov v usposabljanje za redno obnavljanje temeljne kvalifikacije<br />
in<br />
102 kandidata v usposabljanje za učitelja vožnje (sedaj se program<br />
ne izvaja več pri nas).<br />
Ob prevzemu evidenc kandidatov za pridobitev kategorij dne 1. 5. 2012 se je<br />
vpisalo:<br />
200 kandidatov v kat. A,<br />
84 kandidatov v kat. A1,<br />
87 kandidatov v kat. A2,<br />
<br />
55 kandidatov v kat. AM,<br />
1022 kandidatov v kat. B,<br />
<br />
91 kandidatov v kat. BE,<br />
293 kandidatov v kat. C,<br />
<br />
231 kandidatov v kat. CE in<br />
61 kandidatov v kat. D.<br />
Delo poslovne sekretarke mi veliko pomeni, zato mi ves trud in stalno dodatno<br />
izobraževanje nista odveč. S svojim delovnim mestom v Avtošoli <strong>Ježica</strong> sem<br />
zadovoljna, saj preživim veliko časa v stiku z različnimi ljudmi. Trudim se, da bi<br />
bili kandidati in slušatelji zadovoljni z mojim delom, ko zapustijo mojo pisarno.<br />
38
39
40
Rada se izobražujem<br />
na Avtošoli <strong>Ježica</strong><br />
Jana Cerar<br />
Ko sem se vpisala v program izobraževanja odraslih na SPSŠB –<br />
Ljubljana, enota <strong>Ježica</strong>, nisem vedela, kaj naj pričakujem. Kmalu<br />
zatem sem spoznala, da mi je način šolanja všeč.<br />
41
Predavanja se odvijajo pozno popoldne, dvakrat tedensko po tri ure oziroma<br />
v dogovoru s profesorji, če nas večina zaradi časovne stiske ne utegne priti.<br />
Tako šolanje lažje prilagodim svojim ostalim obveznostim. Prav tako mi je<br />
všeč, da predavanja niso klasična, temveč so razdeljena po modulih, kar mi<br />
omogoča lažje razumevanje in učenje podane snovi. Predavanja potekajo v<br />
sproščenem, komunikativnem vzdušju, tako mi naporen dan po službi in ostalih<br />
obveznostih lažje mine. Profesorji se zelo zavzemajo in trudijo, da razumemo<br />
snov, če pa je potrebno, organizirajo dodatno predavanje. Omeniti moram<br />
tudi stroške šolanja. V ceno šolanja so všteta vsa predavanja, izpiti in gradiva.<br />
Celotno šolnino pa lahko plačam po obrokih.<br />
Sama se izobražujem za logistično tehnico in po končanem šolanju bom imela<br />
večjo možnost izbirati svojo zaposlitev, saj ima ta smer večjo pokrivnost na<br />
področju dela. Glede na to, da mi ta sistem izobraževanja ustreza, bom študij<br />
nadaljevala tudi po uspešno opravljeni maturi. Šola <strong>Ježica</strong> tako ni znana samo<br />
po kvalitetnem poučevanju bodočih voznikov, ampak tudi po dobrem programu<br />
izobraževanja odraslih.<br />
42
<strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong><br />
Dušan Pene<br />
MISO, OSVETLITVENI SISTEMI IN<br />
ELEKTROINŠTALACIJE, D. O. O.<br />
Bliskovit ekonomski razvoj, nove tehnologije, hiter dostop do<br />
informacij, boljše življenjske razmere – vse to so posebnosti<br />
in značilnosti današnjega sodobnega časa. Posledice tako<br />
učinkovitega koncepta globalizacije zaznavamo in razumemo kot<br />
izražanje osnovnih vidikov časovno-prostorske razmejitve, v katerem<br />
prostorska oddaljenost in čas ne predstavljata več ovir za poslovno in<br />
medsebojno individualno povezovanje s celim svetom. V sedanji novi<br />
ekonomiji vladata na eni strani velika konkurenčnost, na drugi pa izrazita<br />
želja po dejavnem sodelovanju, ki posameznikom stalno narekujeta<br />
učenje in pridobivanje novih znanj, veščin in poslovnih prijemov na<br />
družbenem, poslovnem ali zasebnem področju.<br />
43
Danes se v podjetjih spoprijemamo s številnimi težavami že v samem delovanju<br />
organizacije, ki so posledica večjih, drugačnih in kompleksnejših izzivov<br />
kot nekoč. Posledično so se morala vsa klasična podjetja z <strong>let</strong>i preoblikovati<br />
v učeče se organizacije, katerih skupni imenovalec je, da stalno poudarjajo<br />
pomen učenja in znanja posameznikov, timov ter organizacije kot celote.<br />
Pomembna sestavina pridobivanja razvitega sistema izobraževanja odraslih<br />
je t. i. koncept vseživljenjskega učenja, ki predstavlja osvežitev in je logična<br />
nadgradnja preteklega izobraževanja z željo obogatiti svoje osebno znanje na<br />
točno določenem področju.<br />
Osebno sem vključen v vseživljenjsko izobraževanje svojo celotno karierno<br />
pot, saj sem bil po prvi zaposlitvi vedno željan novega in svežega znanja ter<br />
pridobivanja različnih veščin in spretnosti. Imel sem močno voljo in razumevanje<br />
do vzdrževanja in nadaljnje nadgradnje svojega znanja, saj sem se zavedal,<br />
da bom edino na tak način ostal dejaven in uspešen na svojem delovnem<br />
mestu, posledično pa tudi konkurenčen na trgu dela. Pred več kot četrt sto<strong>let</strong>ja<br />
sem razen prvega stika ob pridobivanju vozniškega izpita še bolj intenziven<br />
in pristen stik z Avtošolo <strong>Ježica</strong> doživel ob pridobivanju strokovne izobrazbe<br />
za prometnega tehnika. Spomin na šolske prostore in zunanjost stavbe je vse<br />
od tistih časov pa do pred <strong>let</strong>i dajal občutek, kot da čas ob mogočni stavbi<br />
stoji, za razliko od njene bližnje okolice, ki se je od takrat že večkrat spreminjala<br />
in dopolnjevala. Na svoji tedanji poklicni poti sem bil stalno prisoten<br />
oziroma sem dejavno deloval na področju prometne infrastrukture, zato me<br />
je njegov razvoj v 90. <strong>let</strong>ih prejšnjega sto<strong>let</strong>ja še toliko bolj zanimal. Enkraten<br />
in hiter pa je bil tudi avtocestni infrastrukturni razvoj zaradi vse večjih potreb<br />
gospodarstva ob razcvetu ekonomije na začetku delovanja naše mlade samostojne<br />
države.<br />
Na svoji individualni poti vseživljenjskega procesa izobraževanja in poslovnega<br />
sodelovanja sem bil na formalen ali neformalen način v stalnem stiku<br />
z Avtošolo <strong>Ježica</strong>. Po uspešni pridobitvi strokovne izobrazbe in naziva prometnega<br />
inženirja sem z zanimanjem nadaljeval študij v smeri diplomiranega<br />
ekonomista ter po neprekinjenem sprejemanju novih znanj in veščin v nadaljevanju<br />
zaključil še podiplomski magistrski študij managementa. Dejstvo je,<br />
da je predvsem po zaslugi proaktivnega vodje organizacijske enote g. Gorana<br />
in njene odločne ravnateljice ge. Fani v celoti uspel projekt temeljite prenove<br />
44
šole tako zunaj kot znotraj objekta, kar v nadaljevanju predstavlja veliko pridobitev<br />
za uspešen vzgojni in učni proces oziroma višjo kakovost izobraževanja<br />
na študentom prijazen način, ki dopušča ustvarjalnost, inovativnost ter pozitivno<br />
klimo pri skupinskih ali individualnih nalogah. Znanje, ki ga zaposleni<br />
in zunanji predavatelji oziroma sodelavci avtošole prenašamo na študente v<br />
programu logističnega tehnika, se pozitivno odraža kot nova dodana vrednost<br />
v enoviti sintezi z že usvojenimi ter pridobljenimi znanji, izkušnjami in veščinami,<br />
ki v nadaljevanju tvorijo ključno in suvereno učno celoto. Znanje, ki ga<br />
študenti pridobijo, jim v prihodnosti omogoča nadaljnjo osebno in intelektualno<br />
rast, predvsem pa so v nadaljevanju sposobni divergentnega razmišljanja<br />
in samostojne uporabe teoretičnih znanj pri reševanju različnih problemov, ki<br />
nastanejo v praksi.<br />
Danes ima <strong>Avtošola</strong> <strong>Ježica</strong> ob zavidljivi in jubilejni <strong>70</strong>-<strong>let</strong>nici moderno in prenovljeno<br />
stavbo in vsem zaposlenim, študentom in nam predavateljem nudi<br />
sodobno učno okolje, ki omogoča predvsem kakovosten in dejaven študij<br />
poznavanja in inovativnega uvajanja izkušenj dobrih praks neposredno iz gospodarskega<br />
okolja.<br />
Dejavno izobraževanje in pridobivanje novih znanj in veščin sta pomembni<br />
sestavini, brez katerih posameznik ali napredna organizacija v prihodnosti ne<br />
bosta mogla uspešno in globalno delovati. Prav tako nam nudi možnost samoizobraževanja<br />
za samoizpopolnitev na že obstoječem delovnem mestu ali<br />
pa le učenje zaradi želje po »vedeti več«. Svojim študentom na začetku študija<br />
vedno omenim spodbudne besede, ki jih je izrekla svetovna legenda in eden<br />
od najboljših poslovnih svetovalcev Brian Tracy: »Narediti prvi korak. To je<br />
tisto, kar loči zmagovalce od poražencev.« Predvsem si močno želim, da bi<br />
študenti razumeli bistvo samostojnega sprejemanja novih znanj v enovitem<br />
procesu vseživljenjskega izobraževanja in pomen osebne razvojne rasti ter se<br />
že v osnovi zavedali, da so za uspeh soodgovorni tudi sami. Da smo na pravi<br />
poti, nam dokazuje že dejstvo, da bivši študenti tudi po uspešno zaključenem<br />
strokovnem programu ohranjajo neformalne stike s šolo oziroma nami mentorji,<br />
pa naj bo to v pristnem druženju, ob izmenjavi mnenj, oblikovanju stališč<br />
do določenega problema ali kot izraženo potrebo po našem odzivu na njihovo<br />
preteklo oziroma nadaljnjo odločitev v dani situaciji.<br />
45
46