Splošne knjižnice za zdravje občanov : rezultati pilotskega projekta
Splošne knjižnice za zdravje občanov : rezultati pilotskega projekta
Splošne knjižnice za zdravje občanov : rezultati pilotskega projekta
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SPLOŠNE KNJIŽNICE ZA ZDRAVJE OBČANOV: REZULTATI PILOTSKEGA PROJEKTA<br />
PUBLIC LIBRARIES FOR PUBLIC HEALTH: RESULTS OF THE PILOT PROJECT<br />
mag. Anamarija Rožić, dr.med. Centralna medicinska knjižnica, Medicinska fakulteta,<br />
Vrazov trg 2, 1000 Ljubljana; anamarija.rozic@mf.uni-lj.si<br />
mag. Nada Tržan-Herman, mag. farm., Herbersteiniova 14, 1000 Lubjana,<br />
tr<strong>za</strong>n.herman@gmail.com<br />
Tatjana Kodela, višja bibliotekarka, Mestna knjižnica Ljubljana – Knjižnica Otona<br />
Župančiča, Kersnikova 2, 1000 Ljubljana; tanja.kodela@mklj.si<br />
Tomaž Pevec, bibliotekarski specialist; Mestna knjižnica Ljubljana – Knjižnica Otona<br />
Župančiča, Kersnikova 2, 1000 Ljubljana; tomaz.pevec@mklj.si<br />
Izvleček<br />
Prispevek opisuje sodelovanje Centralne medicinske <strong>knjižnice</strong> Medicinske fakultete v<br />
Ljubljani (CMK) in splošnih knjižnic, Mestne <strong>knjižnice</strong> Ljubljana, Mariborske <strong>knjižnice</strong> in<br />
Knjižnice Mirana Jarca iz Novega mesta, pri aktivnostih pospeševanja zdravstvene<br />
pismenosti <strong>občanov</strong>. Cilj tega sodelovanja je, da postanejo javne <strong>knjižnice</strong> mesto, kjer lahko<br />
obiskovalec dobi kakovostne zdravstvene informacije. Predstavljeni so <strong>rezultati</strong> <strong>pilotskega</strong><br />
<strong>projekta</strong> pri ustanavljanju “zdravstvenih kotičkov” v sodelujočih splošnih knjižnicah. Uspešno<br />
delovanje le teh je odvisno od usposobljenih knjižničarjev in od sodelovanja med<br />
informacijsko in zdravstveno stroko. Anali<strong>za</strong> potreb po zdravstvenih informacijah v splošnih<br />
knjižnicah je bila opravljena pri informatorjih z vprašalnikom. Odgovori so odkrili potrebo po<br />
prijaznih in kakovostnih zdravstvenih informacijah <strong>za</strong> uporabnike in po pomoči knjižničarjev in<br />
zdravstvenih delavcev, usposobljenih <strong>za</strong> iskanje zdravstvenih informacij. CMK je v ta namen<br />
organizirala delavnico <strong>za</strong> iskanje zdravstvenih informacij, ki se je udeležilo osem knjižničarjev<br />
in en farmacevt. Uspešnost usposabljanja smo preverili tri mesece kasneje z vprašalnikom.<br />
Novo znanje oz. izkušnje knjižničarjev ter zdravstvenih delavcev, ki so sodelovali v pilotnem<br />
projektu so osnova <strong>za</strong> širitev tovrstnega sodelovanje splošnih knjižnic in CMK.<br />
Abstract<br />
The present article describes our efforts in promoting health literacy among the users<br />
of public libraries. Our aim was to have the users become aware of public libraries as
eing the places where some high quality health information can be obtained. Central<br />
Medical Library (CMK) together with three public libraries (Ljubljana City Library, Maribor<br />
Public Library and Public Library Miran Jarc Novo mesto) have carried out<br />
a pilot project the result of which are called " health corners" - a place in the library for the<br />
users to ask or search for such information. No doubt, the success of the project depends on<br />
properly trained librarians as well as on effective exchange of knowledge between librarians<br />
and health professionals (e.g. physicians). The need for such information does exist: a recent<br />
questionnaire shows that. Therefore, CMK has organized a workshop for eight librarians and<br />
a pharmacist in order to train them in searching relevant health information interesting for<br />
general public. The success of the training was evaluated by a questionnaire three month<br />
later. The results of this project help us to expand collaboration between CMK and public<br />
libraries in Slovenia.<br />
Ključne besede: medicinske <strong>knjižnice</strong>, splošne <strong>knjižnice</strong>, knjižnične storitve, zdravstvena<br />
pismenost, javno <strong>zdravje</strong>,<br />
Key words: medical libraries, public libraries, library services, health literacy, public health<br />
1. Uvod<br />
Izsledki kažejo, da ima prava informacija ob pravem času, ki je posredovana pravi osebi,<br />
pomemben vpliv na vzdrževanje dobrega zdravja in uspešno reševanje zdravstvenih<br />
problemov. Promocija zdravstvene pismenosti in dostop do kakovostnih zdravstvenih<br />
informacij v knjižnicah prinaša številne koristi tako <strong>za</strong> bolnike kot <strong>za</strong> širšo javnost.<br />
Centralna medicinska knjižnica je v sodelovanju s tremi splošnimi knjižnicami pričela pilotski<br />
projekt »zdravstveni kotiček« kot nadaljevanje večletnih pobud, da se splošne <strong>knjižnice</strong><br />
vključijo v ponudbo zdravstvenih informacij. V nadaljevanju bodo predstavljeni potek dela na<br />
projektu in <strong>rezultati</strong> skupnih pri<strong>za</strong>devanj pri vzpostavljanju informacijskih točk »zdravstvenih<br />
kotičkov«.<br />
1.1 Pomen zdravstvene pismenosti<br />
Svetovna zdravstvena organi<strong>za</strong>cija opredeljuje zdravstveno pismenost kot kognitivne in<br />
socialne veščine ter zmožnosti posameznika, da razume in uporabi ustrezne informacije <strong>za</strong><br />
vzdrževanje in promocijo dobrega zdravja. Zaradi vse večje ponudbe zdravstvenih informacij<br />
na svetovnem spletu postaja danes vse pomembnejša e-zdravstvena pismenost. Ta pomeni<br />
sposobnost iskanja, razumevanja in ocene zdravstvenih informacij v elektronski obliki, z<br />
namenom, da se novo pridobljeno znanje uporabi <strong>za</strong> opredeljevanje in reševanje<br />
zdravstvenih problemov (WHO, 2009).
Izsledki kažejo, da je zdravstvena pismenost velikega pomena <strong>za</strong> javno <strong>zdravje</strong>, ker<br />
pomembno vpliva na različne ka<strong>za</strong>lce kot so izid zdravljena, oskrba kroničnih obolenj,<br />
stopnja hospitali<strong>za</strong>cije in umrljivosti ter stroški zdravljenja (WHO, 2009; Picker Institute,<br />
2006).<br />
Zdravstveni sistemi v Ameriki in Evropi so pred velikimi spremembami, ki se kažejo kot<br />
premik od tradicionalnega paternalističnega modela »zdravnik ve najbolje« k novemu na<br />
bolnika usmerjenemu modelu, kjer posamezniki vse bolj izvajajo samooskrbo, skrbijo <strong>za</strong><br />
kronična stanja in sodelujejo pri odločitvah svojega zdravstvenega osebja z lastnimi<br />
zdravstvenimi informacijami. Prava informacija in dostop do nje je bistvo prej omenjenega<br />
premika, ki ga nekateri imenujejo revolucija v zdravstvu (Smith in Dumant, 2009).<br />
Z razvojem interneta se v svetu uveljavlja koncept e-zdravja z namenom, da se z uporabo<br />
digitalnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij izboljša <strong>zdravje</strong> ljudi in zdravstvena<br />
oskrba. Tudi Slovenija se je vključila v to gibanje s projektom eZdravje (spletna stran<br />
http://www.mz.gov.si/si/<strong>za</strong>_izvajalce_zdrav_storitev/e<strong>zdravje</strong>/), ki se sofinancira iz evropskih<br />
sredstev, in poteka pod vodstvom Ministrstva <strong>za</strong> <strong>zdravje</strong>. Aktivnosti na projektu, ki so se<br />
pričele leta 2008 in se bodo <strong>za</strong>ključile leta 2015, vključujejo izvajanje konceptov e-Europe in<br />
e-Health, ki ju je sprejela Evropska unija in predvidevata izboljšanje kakovosti življenja<br />
posameznikov Evropske unije na področju zdravja s širšo uporabo komunikacijskih in<br />
informacijskih sredstev. Eden od pomembnih ciljev tega <strong>projekta</strong> je tudi dvig kakovosti<br />
zdravstvenih procesov z izobraževanjem in usposabljanjem različnih ciljnih skupin na<br />
področju e-storitev v zdravstvu ter z razvojem in izvajanjem programov <strong>za</strong> večanje dejavne<br />
vloge in odgovornosti državljanov v zdravstvu,<br />
Na internetu je na eni strani vse več strani z zdravstveno vsebino, na drugi pa se veča število<br />
uporabnikov spleta, ki išče informacije pove<strong>za</strong>ne z <strong>zdravje</strong>m. Na spletu lahko objavlja vsak,<br />
<strong>za</strong>to je pomembno <strong>za</strong>gotoviti dostop do kakovostnih in preverjenih virov, ki večajo<br />
zdravstveno pismenost in omogočajo bolj kakovostno skrb <strong>za</strong> lastno <strong>zdravje</strong>. Zato<br />
pomembno vlogo pri pospeševanju zdravstvene pismenosti v svetu prevzemajo tudi<br />
<strong>knjižnice</strong>, tako <strong>za</strong>radi prostega dostopa do informacij na spletu kot <strong>za</strong>radi poznavanja<br />
informacijskih veščin ter pove<strong>za</strong>nosti s svojim okoljem.<br />
Vodilno vlogo pri organizirani ponudbi zdravstvenih informacij <strong>za</strong> laike imajo medicinske<br />
<strong>knjižnice</strong>, med katerimi je s svojo ponudbo in dejavnostmi najpomembnejša ameriška<br />
Nacionalna knjižnica <strong>za</strong> medicino (U.S. National Library of Medicine, spletna stran<br />
http://www.nlm.nih.gov/), ki gradi najpomembnejšo bazo <strong>za</strong> laike MedlinePlus (spletna stran<br />
http://www.nlm.nih.gov/medlineplus/). Pomembne so tudi aktivnosti združenj medicinskih<br />
knjižnic, med katerimi sta najbolj dejavna ameriško Medical Library Association s svojo
sekcijo Consumer and Patient Health Information Section (CAPHIS, spletna stran<br />
http://caphis.mlanet.org/ ) in evropsko združenje EAHIL s sekcijo Public Health Information<br />
Group (PHIG, spletna stran http://www.eahil.net/PHISIG-page.html ). Naloga teh sekcij je, da<br />
se visoko strokovne medicinske informacije razširijo na nivo <strong>občanov</strong> v razumljivi obliki. V ta<br />
namen spodbujajo izobraževanje knjižničarjev in njihovo sodelovanje <strong>za</strong> kakovostno<br />
ponudbo zdravstvenih informacij <strong>za</strong> potrebe laikov. Pri<strong>za</strong>devajo si razširiti vodilno vlogo<br />
knjižnic na področju organi<strong>za</strong>cije zdravstvenih informacij <strong>za</strong> laike. V slovenskem prostoru je<br />
Centralna medinska knjižnica Medicinske fakultete (spletna stran http://www.mf.uni-lj.si/cmk/)<br />
<strong>za</strong>čela z organi<strong>za</strong>cijo zbirke virov <strong>za</strong> laike pod naslovom »Zdravje <strong>za</strong> vse« in izvajanjem<br />
izobraževanj <strong>za</strong> knjižničarje <strong>za</strong> uporabo zdravstvenih virov na internetu.<br />
Od bolnikov se pričakuje vse bolj aktivna vloga in sodelovanje pri izvajanju zdravljenja, <strong>za</strong>to<br />
ministrstva <strong>za</strong> zdravstvo v razvitih državah podpirajo krepitev zdravstvene pismenosti in<br />
vlogo splošnih knjižnic v tem procesu. Da je temu tako, vidimo tudi iz primera dobrega<br />
sodelovanja Nacionalnega zdravstvenega sistema v Yorkshiru in splošnih knjižnic pri<br />
posredovanju informacij o zdravstvenih storitvah (NHS, 2011).<br />
1.2 Vloga knjižnic pri pospeševanju zdravstvene pismenosti<br />
Knjižnice lahko na različne načine tvorno sodelujejo pri ponudbi informacij s področja zdravja<br />
<strong>za</strong> širšo javnost, vključno z bolniki in njihovimi bližnjimi. Sekcija CAPHIS je pripravila izjavo,<br />
ki opredeljuje potencialno vlogo knjižničarjev pri <strong>za</strong>gotavljanju informacij <strong>za</strong> <strong>zdravje</strong><br />
potrošnikov in pri izobraževanju bolnikov (CAPHIS, 2010). Ta je pove<strong>za</strong>na s poslanstvom in<br />
politiko delovne organi<strong>za</strong>cije. CAPHIS poudarja, da naj aktivnosti usmerja naravnanost, ki<br />
krepi ustvarjanje zdrave družbe in pomaga posameznikom sprejemati odločitve o zdravju na<br />
podlagi zbranih informacij. V nadaljevanju iz izjave CAPHIS povzemamo različne<br />
potencialne vloge <strong>za</strong> knjižničarje na področju zdravja potrošnikov in možnosti sodelovanja na<br />
več ravneh.<br />
1. Upravljanje knjižničnih zbirk: izbor in nakup kakovostnih informacijskih virov <strong>za</strong><br />
potrošnike; vzdrževanje in razvoj zbirk <strong>za</strong> posamezna interesna področja.<br />
2. Izmenjava znanja in virov: mrežno povezovanje s posamezniki, organi<strong>za</strong>cijami in<br />
agencijami, <strong>za</strong> učinkovito izmenjavo informacij; posvetovanje o izbiri in ponudbi<br />
gradiva <strong>za</strong> zdravstveno vzgojo bolnikov v zdravstvenih organi<strong>za</strong>cijah; sodelovanje z<br />
lastno organi<strong>za</strong>cijo in lokalno skupnostjo pri organi<strong>za</strong>ciji izobraževanj; podpora<br />
delovanju skupin <strong>za</strong> samopomoč.<br />
3. Zagovorništvo: spodbujanje prostega dostopa do zdravstvenih informacij na lokalni in<br />
mednarodni ravni; spodbujanje zbiranja informacij z različnih vidikov ter o različnih<br />
postopkih, medicinskih in nemedicinskih, <strong>za</strong> bolj o<strong>za</strong>veščeno izbiro pri zdravstvenih
odločitvah; <strong>za</strong>ščita posameznikovih pravic do <strong>za</strong>upnosti in neomejenega dostopa do<br />
medicinskih in zdravstvenih informacij; <strong>za</strong>ščita pravic potrošnikov do dostopa do<br />
informacij, neodvisno od njihove izobrazbe.<br />
4. Dostop in desiminacija informacij: <strong>za</strong>gotavljanje in zbiranje zdravstvenih informacij <strong>za</strong><br />
laike in bolnike, ki so dostopne preko interneta in nacionalnih omrežij; posredovanje<br />
informacij hospitaliziranim bolnikom; sprotno obveščanje zdravstvenih delavcev o<br />
novih virih <strong>za</strong> zdravstveno vzgojo bolnikov; ustanavljanje centrov s ponudbo<br />
informacij <strong>za</strong> laike; <strong>za</strong>gotavljanje medknjižnične izposoje; filtriranje informacij <strong>za</strong> laike<br />
na podlagi njihove kakovosti<br />
5. Izobraževanje: zbujanje <strong>za</strong>vedanja med zdravstvenim osebjem glede zdravstveno-<br />
informacijskih potreb laikov; priprava izobraževalnih programov zdravstvenega<br />
informacijskega opismenjevanja <strong>za</strong> splošne in druge <strong>knjižnice</strong>; ponudba<br />
izobraževalnih programov <strong>za</strong> laike o iskanju in vrednotenju zdravstvenih informacij<br />
6. Raziskovanje: spodbujanje in sodelovanje pri raziskavah z vseh vidikov zdravstvenih<br />
informacij <strong>za</strong> laike; uvajanje informacijskih raziskav v aktivnosti zdravstvenega<br />
opismenjevanja laikov<br />
Slovenske <strong>knjižnice</strong> so na podlagi zgledov v tujini že <strong>za</strong>čele vključevati v aktivnosti <strong>za</strong><br />
pospeševanje zdravstvene pismenosti, poleg tega razvijajo tudi nekatere inovativne<br />
pristope. Tovrstne dejavnosti so se v Sloveniji šele pričele razvijati, <strong>za</strong>to je smiselno<br />
ugotoviti, kateri pristopi in aktivnosti so <strong>za</strong> naše občane in okolje najbolj primerni in<br />
učinkoviti. To so naloge <strong>pilotskega</strong> <strong>projekta</strong> »<strong>Splošne</strong> <strong>knjižnice</strong> <strong>za</strong> <strong>zdravje</strong> <strong>občanov</strong>«, ki bo v<br />
nadaljevanju podrobneje predstavljen.<br />
2. Pet let dela na projektu “<strong>Splošne</strong> <strong>knjižnice</strong> <strong>za</strong> <strong>zdravje</strong> <strong>občanov</strong>” in “Zdravstveni<br />
kotiček”<br />
V Sloveniji se je projekt »Javne <strong>knjižnice</strong> <strong>za</strong> <strong>zdravje</strong> <strong>občanov</strong>« pričel leta 2007 v okviru<br />
Rdečega križa v Celju. Rezultati študije so bili predstavljeni na EAHIL delavnici v Dublinu,<br />
leta 2009 v prispevku z naslovom »Working On Public Health Information in Public Libraries«<br />
(Tržan-Herman, 2009). Prispevek je bil odlično sprejet v okviru sekcije PHIG in tudi širše.<br />
Poudarek v projektu je na pomenu vključevanja zdravstvenega strokovnjaka v proces dajanja<br />
zdravstvenih informacij, saj opažajo knjižničarji, ki že dlje časa delajo na podobnih projektih,<br />
da morata tesneje sodelovati obe stroki – zdravstvena in medicinsko- informacijska (Tržan-<br />
Herman in Rožić, 2010).
Slika 1: Sodelovanje 3 slovenskih regij v pilotskem projektu: Osrednjeslovenske (Ljubljana)<br />
Dolenjske (Novo mesto) in Štajerske (Maribor)<br />
V letu 2010 so se <strong>za</strong>čele pobude <strong>za</strong> sodelovanje med CMK in predstavniki splošnih knjižnic<br />
iz različni slovenskih regij z namenom, da se oblikuje model ponudbe kakovostnih<br />
zdravstvenih informacij <strong>za</strong> laike. Po nekaj uvodnih sestankih je v letu 2011 <strong>za</strong>živel pilotski<br />
projekt “Zdravstveni kotiček”, v katerem sodelujejo Centralna medicinska knjižnica, Mestna<br />
knjižnica Ljubljana: Knjižnica Otona Župančiča (KOŽ), Knjižnica Mirana Jarca Novo Mesto in<br />
Mariborska knjižnica. Tako so se v projekt vključile tri različne regije s svojimi značilnostmi,<br />
kar je pomembno <strong>za</strong> pripravo čim bolj ustreznega modela ponudbe zdravstvenih informacij<br />
(slika 1). Predstavniki sodelujočih knjižnic so na sestanku aprila 2011 (slika 2) sprejeli<br />
koncept ustanovitve »zdravstvenega kotička« v splošnih knjižnicah, ki uporabniku na enem<br />
mestu nudi široko paleto kakovostnih zdravstvenih informacij. Potrdili so načrt in termin<br />
izobraževanje knjižničarjev s področja iskanja in uporabe zdravstvenih informacij, ki ga je<br />
pripravila CMK. Pomembno je, da je izobraževanje prilagojeno dejanskim potrebam v<br />
splošnih knjižnicah in v ta namen so bili izdelani vprašalniki <strong>za</strong> informatorje in uporabnike<br />
knjižnic.<br />
Pilotski projekt »zdravstveni kotiček« je bil v obliki posterja z naslovom »Working together for<br />
public health: cooperation of health and public libraries in Slovenia« zelo uspešno<br />
predstavljen na evropski delavnici medicinskih knjižnic v Istanbulu julija 2011, kjer je bil<br />
izbran med osem najboljših posterjev in pritegnil pozornost <strong>za</strong> predlagane rešitve (Rožić,<br />
2011).
ERROR: stackunderflow<br />
OFFENDING COMMAND: ~<br />
STACK: