VUKOVARSKA TRAGEDIJA 1991
VUKOVARSKA TRAGEDIJA 1991
VUKOVARSKA TRAGEDIJA 1991
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vukovarska tragedija <strong>1991</strong><br />
zadržavao samo na slučajnoj podudarnosti ideja, nego i na mnogim časovima<br />
provedenim zajedno.<br />
Na čemu je Ćosić izgradio svoj autoritet? Na tome što je postao jeretik,<br />
onako kako je to pre njega učinio Đilas? Nesumnjivo da Ćosić nosi obeležja<br />
jeretičke sudbine, što on i danas priznaje, ocenjujući neke svoje izjave i neke<br />
postupke dok je pripadao povlašćenom sloju komunističke elite kao zabludu.<br />
Načelno pitanje – imaju li jeretici krivicu kao i ostali ponajčešće se i ne<br />
postavlja jer se jereticima u totalitarnom društvu, bar od strane demokratske<br />
javnosti, unapred oprašta. Na istom tasu mogli bismo izmeriti Ćosićev<br />
autoritet i autoritet drugog velikog srpskog pisca Borislava Pekića.<br />
Dok Dobrica Ćosić mora da se bori sa dve varijante krivice (ili da prizna<br />
kako je verovao u nešto što ne postoji ili da prizna kako može postojati ono u<br />
šta on veruje) dotle Pekić jasno priznaje i naglašava svoju krivicu pred<br />
režimom i sistemom u koji nije verovao i niti danas veruje. Pekić je bio izvan<br />
sistema, ali ako se meri neki autoritet, može se slobodno reći da je onaj<br />
Ćosićev masovniji. Paradoks je sledeći: zašto više autoriteta (količinski<br />
gledano), ima onaj koji na sebi ipak ima nekakvu krivicu u sistemu od onog<br />
koji je nema? Odgovor bi mogao da bude da Srbi nisu prihvatili ocenu da u<br />
socijalizmu nema nevinih. Iako se sa sigurnošću može tvrditi da u onom<br />
drugom sistemu ima nevinih. Za Pekića, hipotetički, može postojati sumnja da<br />
, iako je iz drugog sistema, nije nevin, a za Ćosića da je nevin, iako je iz<br />
grešnog sistema?<br />
Može se stoga tvrditi da veliki deo svog autoriteta Ćosić gradi upravo<br />
na ubeđenju naroda da je u grešan sistem upao ni kriv ni dužan i da<br />
opraštajući Ćosiću, narod oprašta sam sebi.<br />
Preneseno na partijski plan može se procenjivati kome je autoritet<br />
Dobrice Ćosića bliži. Iz redova SPO-a Ćosiću se zamera da nije za nacionalno<br />
pomirenje, a iz Demokratske stranke da je isuviše blizak sa vladajućim SPS,<br />
odnosno sa Slobodanom Miloševićem.<br />
Gledano sa stanovišta SPO-a, pisac ʺVremena zlaʺ jeste dokazani<br />
antiboljevik, ali to još uvek ne znači da je antikomunista ili protivnik<br />
socijalističkih ubeđenja u moravskoj varijanti. Ukoliko se može reći da je<br />
protiv uvezenog antiboljševizma, utoliko se sumnja da je autentični socijalista.<br />
Govoreći tako na promociji knjige Koste Čavoškog ʺTito, tehnologija vlastiʺ<br />
Nikola Milošević je objasnio da je ta knjiga pisana po nagovoru Dobrice<br />
Ćosića, ali da se naredna knjiga Čavoškog o ʺsadašnjem despotuʺ Slobodanu<br />
Miloševiću ne piše po istom nagovoru, za svaki slučaj pripomenuo je<br />
276<br />
Vukovarska tragedija <strong>1991</strong><br />
Milošević (Nikola). To je izazvalo smeh u publici. Još jedan dokaz? Protiv<br />
Broza (boljševika) hoće, protiv Miloševića (komuniste., socijaliste) neće?<br />
Ovakvih dokaza verovatno će biti i više, a oni su značajni pre svega jer<br />
dolaze iz krugova koji do pre nekog vremena dobar deo svog političkog<br />
držanja temeljili na bliskošću sa Dobricom Ćosićem. S obzirom da su prvi, ti<br />
napadi izazivaju mnoge zabune. Ali tamo gde ima autoriteta, ima i<br />
osporavanja. Izvesno je samo da autoritet može postojati ako se pojavljuje kao<br />
duh iz boce, i u tom smislu on funkcioniše kao mistifikacija.<br />
Odbijanjem da primi nagradu Narodne biblioteke Srbije,<br />
neizjašnjavanjem o demonstracijama 9. marta na osnovu ʺlekarskog uverenjaʺ,<br />
možda je Ćosić odlučio da se vrati u bocu? (Borba, 6-7. april <strong>1991</strong>)<br />
SASTANAK JUGOSLOVENSKIH PREDSEDNIKA NA CETINJU<br />
- ISKLJUČIVO O REFERENDUMU -<br />
Posle sastanka, dato je saopštenje (koje kompletno dajemo) i održan uobičajeni<br />
sastanak sa novinarima. – Dr Franjo Tuđman, uvređen, napustio pres-konferenciju<br />
Centralna pitanja današnjih razgovora bila su procedura, postupak i<br />
vreme sprovođenja referenduma u republikama, kao i pitanja o kojima bi<br />
trebalo da se izjasne građani, odnosno narodi Jugoslavije.<br />
U Hrvatskoj, referendum 19. maja<br />
Po mišljenju predsednika Predsedništva Crne Gore i predsednika<br />
Republike Srbije, referendum treba održati u svim republikama istog dana, u<br />
isto vreme i sa istim pitanjima o kojima bi građani trebalo da se izjasne, pri<br />
čemu bi trethodno građane trebalo upoznati sa mogućim rešenjima i njihovim<br />
posledicama. Na taj način bi se obezbedila i uporedivost rezultata<br />
izjašnjavanja građana i naroda u svim republikama.<br />
Skupština Slovenije je predložila svim republikama postupak<br />
sporazumnog razdruživanja SFRJ uključujući regulisanje međusobnih prava i<br />
obaveza kao i razgovore o mogućoj budućoj zajednici suverenih država<br />
ukoliko i kod drugih republika bude postojao za to interes i mogućnosti.<br />
Predsednik Republike Hrvatske je informisao da je republika Hrvatska<br />
već donela odluku da se referendum o ovim pitanjima u republici Hrvatskoj<br />
održi 19. maja ove godine. Predsednik Republike Makedonije smatra da, zbog<br />
potreba prethodnih priprema referenduma, rok za njegovo održavanje<br />
potrebno je pomaći do 15. juna ove godine.<br />
277