Bosanska Sumejja - 55. broj
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ramazan {erif mubarek olsun!
FOTO: MUSTAFA TERZI]<br />
Fatima Selimovi}<br />
Ro|ena je 1953. godine u Po~av{u (op}ina Bratunac). Roditelji: Suljo i Naza Smaji}.<br />
U Srebrenici je bila od po~etka rata do pada grada u ruke agresora. U Tuzlu je do{la<br />
u kamionu s grupom prognanika. Prvo je bila smje{tena u {koli u Banovi}ima pa u<br />
kolektivnom prognani~kom centru u Ma~kovcu kod Banovi}a. Vratila se u Podrinje i<br />
poku{ala da `ivi u rodnom kraju, a onda se ipak vratila i opredijelila za @ivinice gdje<br />
`ivi kao podstanar. @ivi sama i ima samo jednog brata. Izgubila je brata Fajku (1947.<br />
godi{te) i mu`a Murata (1952. godi{te). Obojica su poginuli kad je pala Srebrenica. Brat<br />
je ukopan na prvoj kolektivnoj d`enazi u Poto~arima, a mu` 11.7. 2015. godine.<br />
2 JUNI 2017.
SADR@AJ<br />
Putokazi<br />
Mejra Numanovi}<br />
Na{ uzor .................................................... 5<br />
Mubina Moker<br />
Ima li morala bez svijesti o Bogu<br />
................................................ 7<br />
Muslimanka u historiji<br />
Azra Hasanovi}<br />
Berira ...................................................... 10<br />
Intervju<br />
Meliha Terzi}<br />
Munevera Kaloper .................................... 9<br />
Tema <strong>broj</strong>a<br />
Azra Hasanovi}<br />
Glad ........................................................ 17<br />
Iskre<br />
................................................................ 22<br />
O jednoj dovi ...........................................23<br />
Aktivizam<br />
Amina Ðulovi}<br />
Susret s muhad`irima Sirije...... ............... 25<br />
Ljudi koji mijenjaju svijet<br />
Jasmina Gobelji}-Dedi}<br />
Plovidba za Gazu .................................... 22<br />
Muslimanka u historiji svijeta<br />
Azra Hasanovi}<br />
Noor Inayat Khan......................................34<br />
Blagoslovljene gra|evine<br />
Amena Omerovi}<br />
Velika d`amija u Kordobi - izgubljeni smiraj<br />
................................................................ 36<br />
Ku}ice za ptice - minijaturne istanbulske<br />
pala~e . ................................................... 44<br />
Odgoj<br />
Edina Toki}<br />
Princip dosljednosti u odgoju ................. 46<br />
Pedeset pitanja za djecu ......................... 49<br />
Žene u bo{nja~koj književnosti<br />
Mukelefa Behaderovi}<br />
Nafija Sarajli} ................................................ 50<br />
Rad na sebi<br />
Elmedina Osmi} Brzovi}<br />
Samoobrazovanje ................................... 52<br />
Zdravlje<br />
Amina \ulovi}<br />
U zdravom tijelu zdrav duh ..................... 56<br />
Maksida Agi}<br />
Na{i brzi životi i pauza za ~aj ...................58<br />
Šumska terapija ....................................... 60<br />
Stil<br />
Amina kreira i nosi ................................... 63<br />
Njega<br />
Mirela Hati}<br />
Hidratacija ko`e ....................................... 64<br />
Sumejjina sofra<br />
Na{i odabrani recepti .............................. 66<br />
Poruka<br />
................................................................. 68<br />
RAMAZAN 1438. 3
Prvi dan ramazana jedan je od najljep{ih<br />
dana u godini. Kao da poslije dugog putovanja<br />
osvane{ pred dolinom punom dragulja, a staza<br />
kojom hodi{ vodi pravo kroz nju i svaki dragulj<br />
koji u toj dolini dotakne{ postaje tvoj.<br />
Na prvi sehur ustali su i moji mali{ani i puni<br />
entuzijazma zapostili prvi dan ramazana. Dan<br />
je dug, a malim posta~ima posebno se odu`io,<br />
samo {to je pro{la ikindija, a svakih pet minuta<br />
neki glasi} pita :”Jo{ koliko ima do iftara?” Žale<br />
se da su gladni, da su o`ednjeli. Hrabrim ih da<br />
se strpe i da izdr`e, jo{ malo pa }e sjesti za sofru<br />
punu njihovih omiljenih jela i poslastica. Dok<br />
pripremam iftar, u misli mi do|o{e sve one majke<br />
kojima se djeca, ba{ u ovom trenutku, isto<br />
ovako `ale da su gladna, ali im one ne mogu obe-<br />
}ati sofru punu omiljenih jela, ne mogu ih utje{iti<br />
ni koricom suhog hljeba, niti imaju i{ta ~ime bi<br />
nahranile svoju gladnu djecu, ni danas, ni sutra,<br />
i ko zna do kad tako. Kako li je njima? Kako je<br />
to slu{ati bolni pla~ ro|enog djeteta dok ti<br />
tra`i, moli te da ga nahrani{, a ti nema{ {ta da<br />
mu da{? Kako je gledati svoje voljeno ~edo kako<br />
gladuje, kako se njegovo malo tijelo topi i nestaje,<br />
a biti nemo}na da mu pomogne{? Bespomo}-<br />
no gledati svoje dijete kako umire od gladi mora<br />
da je ne{to najstravi~nije {to ljudsko bi}e mo`e<br />
do`ivjeti. Ali, na`alost, to je stvarnost u kojoj<br />
danas `ivi ogroman <strong>broj</strong> ljudi, majki poput tebe<br />
i mene.<br />
Svakih 10 sekundi negdje u svijetu od gladi<br />
i njenih posljedica umre ne~ije dijete. Svakoga<br />
dana zbog pothranjenosti umre oko osam hiljada<br />
djece. Svake no}i tristo miliona ne~ije djece<br />
zaspi praznog stomaka. Svake godine preko tri<br />
miliona djece mla|e od pet godina izgladni do<br />
smrti.<br />
Skoro milijarda ljudi koji danas `ive na ovom<br />
svijetu zajedno s tobom i sa mnom siroma{ni<br />
su, pothranjeni i gladni. U Somaliji, Jemenu i<br />
Nigeriji milioni gladnih u ovom trenutku nalaze<br />
se na ivici smrti. To su na{e sestre i na{a bra-<br />
}a, ne samo po Ademu, alejhisselam, ve} i po<br />
Muhammedu, sallallahu alejhi ve sellem. Njima<br />
posve}ujemo ovaj ramazanski <strong>broj</strong> Bosanske<br />
Sumejje.<br />
Mo`da }e neko re}i: “^emu to? Ho}e li ovaj<br />
neznatni ~in ljudske solidarnosti imalo promijeniti<br />
njihovo stanje? Na{e si}u{no suosje}anje<br />
ne}e ih nahraniti, ne}e im biti ni od kakve koristi.”<br />
Mo`da.<br />
Pri~a se kako je za vrijeme Sulejmana, alejhisselam,<br />
izbio jedan veliki po`ar i svi su se digli<br />
da ga gase. Me|u njima bio je i jedan mrav, i on<br />
je ponio kapljicu vode da je baci na vatru. Kad<br />
su ga vidjeli tako sitnog, upita{e ga za{to se on<br />
uop}e mu~i da gasi po`ar kada je njegova kap<br />
vode bezna~ajna u ga{enju tako velikog po`ara.<br />
Mrav im je odgovorio: “Mo`da moja kap ne}e<br />
ugasiti po`ar, ali ho}u da Allah vidi na ~ijoj sam<br />
strani!”<br />
Mo`da ni ova kapljica na{eg suosje}anja ne}e<br />
ugasiti stra{ni po`ar gladi koji sagorijeva `ivote<br />
miliona ljudi. Mo`da ni tvoja kapljica pravi~nosti<br />
ne}e ugasiti po`ar bezna|a, obespravljenosti i<br />
potla~enosti u kojem gore milioni na{ih sestara i<br />
na{e bra}e {irom svijeta. Mo`da ni kapljica moje<br />
predanosti ne}e ugasiti vatru mr`nje, podjela i<br />
sukoba u kojoj gori skoro cijeli svijet. Mo`da<br />
na{e sitne kapljice dobro~instva ne}e ugasiti razbuktalu<br />
vatru neljudskosti, nemorala, bahatosti<br />
i uni{tavanja. Mo`da ne}e, ali, ipak ih ponesimo.<br />
Ponesimo u ovim blagoslovljenim danima te<br />
kapljice vjere, ljubavi i nade, ma koliko si}u{ne<br />
one bile, da Allah vidi na ~ijoj smo strani!<br />
Azra Hasanovi}<br />
IMPRESSUM:<br />
IZDAVA^: <strong>Sumejja</strong> u Bosni i Hercegovini<br />
PREDSJEDNICA: Asima Tulumovi}<br />
GLAVNA UREDNICA: Azra Hasanovi}<br />
STRU^NA SAVJETNICA: Meliha Terzi}<br />
REDAKCIJA: Meliha Terzi}, Azra Fazlovi},<br />
Amina \ulovi}, Mukelefa Behaderovi}<br />
SURADNICI: Amina Ajanovi}, Edina Seljubac, Maksida Agi}, Jasmina<br />
Gobelji} Dedi}, Elmedina Osmi} Brzovi}, Amena Omerovi}, Edina Toki}<br />
LEKTORICA: Mukelefa Behaderovi}<br />
UREDNICA PORTALA: Amina \ulovi}<br />
LIKOVNO I GRAFI^KO UREÐENJE<br />
Eldina Had`i} i Nedim Suljevi}<br />
www.bosanskasumejjja.com<br />
magbosanskasumejja@ gmail.com<br />
Broj 55, elektronsko izdanje<br />
juni 2017./ramazan 1438.<br />
4 JUNI 2017.
PUTOKAZI<br />
NAŠ UZOR<br />
Allah, d`elle {anuhu, u Kur’anu ka`e: Vi u Allahovom Poslaniku imate divan uzor...<br />
(Al-Ahzab, 21.)<br />
U ovom kur’anskom ajetu, Uzvi{eni Allah nas upu}uje da je Poslanik, sallallahu alejhi ve<br />
sellem, najve}i uzor svima nama u svakodnevnom `ivotu.<br />
@ivimo u vremenu kada se pred nas postavljaju <strong>broj</strong>na pitanja, zadaci i problemi koje treba<br />
da rije{imo. Jedan od najva`nijih zadataka i izazova na{eg vremena je odgoj djece.<br />
MEJRA NUMANOVI]<br />
Djeca su velika Allahova blagodat<br />
i to bi uvijek trebalo imati na<br />
umu. Podizanjem i odgajanjem<br />
djece na pravi na~in postavlja se<br />
temelj za stabilnu porodicu.<br />
Roditelji su najva`niji faktor<br />
u procesu odgajanja djece i oni<br />
su ti koji postavljaju temelje<br />
moralnim osobinama svoje djece.<br />
Me|utim, zbog svakodnevnih<br />
obaveza, roditelji danas nisu<br />
u mogu}nosti posvetiti svojoj<br />
djeci dovoljno vremena i u<br />
njihovom odsustvu djeca su prepu{tena<br />
sami sebi, odnosno<br />
okolini, sredstvima informisanja<br />
i <strong>broj</strong>nim dru{tvenim mre`ama.<br />
Zbog svega navedenog, odgajanje<br />
djece je u dana{njem vremenu<br />
postalo izuzetno te{ko. Roditelji<br />
muslimani su du`ni svojoj djeci<br />
podariti ku}ni odgoj u duhu<br />
islamskih vrijednosti i podu~iti ih<br />
osnovama islama.<br />
Muhammed, alejhisselam, u hadisu<br />
ka`e: Lijep odgoj je najvrednije<br />
nasljedstvo koje roditelj mo`e<br />
ostaviti svome djetetu.<br />
Kao i u svakom drugom aspektu<br />
`ivota, Allahov Poslanik,<br />
alejhisselam, i u odgoju djece je<br />
bio umjeren i slijedio je srednji<br />
put. Svu svoju djecu i unu~ad jako<br />
je volio i trudio se da oni osjete<br />
tu njegovu ljubav. S druge strane,<br />
nije dozvoljavao da neko od njih<br />
zloupotrijebi tu ljubav i, ukoliko<br />
je bilo potrebno, ukazivao im je na<br />
njihove gre{ke.<br />
Poslanik, sallallahu alejhi ve<br />
sellem, rekao je: Nije od nas onaj<br />
ko nije milostiv prema mla|ima i<br />
ko ne po{tuje starije!<br />
Muhammed, alejhisselam, bio<br />
je posebno milostiv prema djeci<br />
i bio je dosta tolerantan kada su<br />
u pitanju nesta{luci i igra mla|e<br />
djece. Dozvoljavao je djeci ove<br />
dobi da budu u d`amiji tokom<br />
obaveznog zajedni~kog namaza<br />
i strpljivo podnosio njihove<br />
nesta{luke tokom namaza.<br />
Poznat je primjer kada je<br />
Muhammed, alejhisselam, dugo<br />
ostajao na sed`di tokom namaza<br />
zato {to je na njegovim le|ima<br />
bio njegov unuk a Poslanik,<br />
alejhisselam, ga nije htio ometati<br />
dok sam nije odlu~io da si|e.<br />
S druge strane, Poslanik,<br />
alejhisselam, bio je strog, dosljedan<br />
i pravedan kada je to bilo<br />
potrebno.<br />
Desilo se da je jedna `ena<br />
iz plemena Mahzum ukrala<br />
neki nakit. Usama ibn Zejd,<br />
koga je Poslanik, alejhisselam,<br />
posebno volio i cijenio, poku{ao<br />
je posredovati kod Poslanika,<br />
alejhisselam, za ovu `enu koja<br />
je priznala kra|u i zaslu`ila da<br />
se nad njom izvr{i kazna za<br />
kra|u. Usame je posredovao<br />
kod Resulullaha kako ne bi bila<br />
izvr{ena ova kazna. Muhammeda,<br />
alejhisselam, to je jako potreslo<br />
i pogodilo pa je rekao: Tako mi<br />
Allaha, kada bi moja k}i Fatima<br />
ne{to ukrala, ja bih joj li~no<br />
odsjekao ruku.<br />
Allahov poslanik Muhammed,<br />
alejhisselam, ono {to bi htio<br />
objasniti ljudima, prije svega<br />
je predstavio svojim li~nim<br />
primjerom, pona{anjem i postupcima,<br />
a onda je rije~ima tuma~io<br />
ono {to bi ljudi primijetili u<br />
njegovom pona{anju.<br />
Nastojmo i mi da svojim<br />
li~nim primjerom budemo uzor<br />
na{oj djeci i da to bude osnovna<br />
metoda u odgoju na{e djece.<br />
Ai{a, radijallahu anha, ka`e o<br />
Poslaniku, alejhisselam: Popravljao<br />
je sebi nanule, {io odje}u i radio<br />
ku}ne poslove kao {to vi radite.<br />
RAMAZAN 1438. 5
PUTOKAZI<br />
Bio je ~ovjek kao svaki drugi, ~istio<br />
bi svoju odje}u, muzao ovce i sebe<br />
poslu`ivao.<br />
Od svoje djece je tako|er<br />
tra`io da budu vrijedni i da<br />
obavljaju razne poslove i nije ih<br />
{tedio u tome.<br />
Fatima, najdra`a k}erka Poslanika,<br />
alejhisselam, po`alila<br />
se svome ocu na te{ko}e<br />
svakodnevnih poslova koje je<br />
obavljala i zbog kojih je povrijedila<br />
svoje ruke. Tra`ila je od<br />
Resulullaha, alejhisselam, da joj<br />
da slu{kinju koja bi joj pomogla<br />
u obavljanju ku}nih poslova.<br />
Muhammed, alejhisselam, nije<br />
htio dati slu{kinju svojoj Fatimi<br />
jer je smatrao da ona mo`e<br />
obavljati te poslove. Kazao<br />
joj je da je za nju bolje da se u<br />
svakodnevnom `ivotu pomogne<br />
zikrom, spominjanjem Allaha,<br />
nego da joj da slu{kinju.<br />
Poslanik, alejhisselam, nam<br />
ovim primjerom poru~uje da od<br />
svoje djece tra`imo da obavljaju<br />
poslove i du`nosti koji su u<br />
skladu s njihovom `ivotnom dobi.<br />
Muhammed, alejhisselam, jo{<br />
ka`e:<br />
Ko od vas ima tri k}eri, ili<br />
dvije k}eri pa ih lijepo odgoji, (u<br />
duhu islama) u}i }e u d`ennet.<br />
Allahu je najdra`i Njegov rob koji<br />
je najljep{e naravi i odgoja.<br />
Poslanik, alejhisselam, nas<br />
savjetuje u kom pravcu }emo<br />
odgajati svoju djecu:<br />
Odgajajte svoju djecu da<br />
imaju sljede}a tri svojstva: da<br />
vole Poslanika, alejhisselam, da<br />
vole njegovu porodicu i da znaju<br />
u~iti Kur’an.<br />
Kada ~ovjek umre, prestaju<br />
njegova dobra djela osim u tri<br />
slu~aja: ako je iza sebe ostavio<br />
trajno dobro da koristi ljudima,<br />
ili znanje kojim se ljudi koriste ili<br />
lijepo odgojeno dijete koje ga po<br />
dobru spominje i u~i dovu Allahu<br />
za njega.<br />
Koliki je zna~aj i te`ina<br />
odgoja, dobro ilustriraju sljede}e<br />
Poslanikove, alejhisselam, rije~i:<br />
Bolje je da neko od vas odgoji<br />
svoje dijete kako treba u duhu<br />
islama nego da svaki dan podijeli<br />
sirotinji vrijednost sadakatul-fitre.<br />
Poslanik, alejhisselam, nas<br />
savjetuje: Djecu do sedme<br />
godine podu~ite namazu. A kada<br />
dostignu dob od deset godina,<br />
onda ih obave`ite da obavljaju<br />
namaz. I tada ih razdvojite u<br />
postelji.<br />
Roditelji, u procesu odgoja djece,<br />
treba stalno da imaju na umu<br />
dvije stvari: sabur - strpljivost u<br />
odgoju i ~injenje dove Uzvi{enom<br />
za uputu djece.<br />
Sabur je oru`je svakog roditelja,<br />
zato je roditelj koji nema<br />
sabura, kao ratnik koji nema<br />
oru`ja. Roditelji ula`u ogroman<br />
trud u odgoj svoje djece, a ~esto<br />
ne vide konkretne rezultate. U<br />
tom slu~aju moraju biti strpljivi<br />
jer odgoj ne daje rezultate u<br />
kratkom periodu.<br />
S druge strane, roditelj je<br />
du`an da ~ini dovu Allahu, d`elle<br />
{anuhu, za svoje dijete i da se<br />
njome potpomogne kao {to je<br />
to ~inio Ibrahim, alejhisselam,<br />
mole}i Allaha Uzvi{enog da uputi<br />
njegove sinove na Pravi put.<br />
Što se ti~e dove, svaku dovu,<br />
pa i dovu roditelja za djecu,<br />
trebalo bi zapo~eti zahvalom<br />
Allahu i dono{enjem salavata na<br />
Poslanika, alejhisselam.<br />
Koliko je va`no i potrebno<br />
donositi salavate na Poslanika,<br />
alejhisselam, pokazuje nam<br />
primjer kada je jedan od<br />
ashaba upitao Resulullaha:<br />
„Bo`iji Poslani~e, koliko salavata<br />
i selama na tebe da<br />
u~im i donosim?“ Poslanik,<br />
alejhisselam, mu re~e: „Koliko<br />
god da u~ini{, dobro je. “Onda<br />
ovaj ashab upita: „Ho}u li tre}inu<br />
svog vremena? “Muhammed,<br />
alejhisselam, mu odgovori: „Ako<br />
u~ini{ vi{e, bolje je“, zatim ashab<br />
ponovo upita: „Bo`iji poslani~e,<br />
ho}u li pola svoga vremena na<br />
tebe salavate i selame donositi?“<br />
Ka`e mu Resulullah: „Ako u~ini{<br />
vi{e, bolje je.“ Ka`e ovaj ashab:<br />
„Onda, Allahov Poslani~e, kad<br />
god vremena imam, ja }u na tebe<br />
salavate i selame donositi.“ Tada<br />
mu je Resulullah, sallallahu alejhi<br />
ve sellem, rekao: „Dobit }e{ dvije<br />
stvari - Allah }e ti sve grijehe<br />
oprostiti i za sve tvoje brige, On<br />
}e se pobrinuti.“<br />
Donose}i salavate, mi izra`avamo<br />
svoju ljubav prema<br />
Allahovom Poslaniku, alejhisselam.<br />
Molimo Allaha Uzvi{enog<br />
da nas uputi i nadahne da {to<br />
vi{e donosimo salavate na<br />
Njegovog miljenika i odabranika,<br />
na{eg prvaka i predvodnika<br />
Muhammeda, sallallahu alejhi ve<br />
sellem.<br />
Privolimo svoju djecu da<br />
~itaju i u~e o Muhammedu,<br />
alejhisselam, i nastojmo da sve<br />
ono {to nau~imo, primijenimo u<br />
praksi.<br />
Gospodaru, molimo Te, u~ini<br />
na{u djecu rado{}u na{ih o~iju i<br />
srca. Molimo Te, Veliki Allahu,<br />
uputi ih na Pravi put i u~ini<br />
ih pokornim Tebi i poslu{nim<br />
nama, njihovim roditeljima.<br />
U~ini ih nosiocima, pomaga~ima<br />
i sljedbenicima Tvoje vjere<br />
i sunneta Tvoga poslanika<br />
Muhammeda, sallallahu alejhi<br />
ve sellem. Gospodaru, daj da ih<br />
se ne zastidimo na Dunjaluku i<br />
Ahiretu i daj nam da zbog njih<br />
osjetimo samo ponos.<br />
Amin, ja erhamer-rahimin!<br />
<br />
6 JUNI 2017.
PUTOKAZI<br />
Ima li morala<br />
bez svijesti o Bogu<br />
(prvi d io)<br />
MUBINA MOKER<br />
Svijest o Bogu jest najzna~ajnije svojstvo vrline ljudske.<br />
Alija ibn Ebi-Talib<br />
Uvod<br />
Predmet morala je, uop}e<br />
uzev, ljudska du{a koju bi trebalo<br />
odgajati tako da ~ovjeka poti~e na<br />
djelovanje u skladu s njegovom<br />
primordijalnom prirodom (fitret).<br />
Ta primordijalna priroda ~ovjeka je<br />
stabilna, nepromjenljiva i ima priro|enu<br />
tendenciju ka spoznaji Boga. Budu}i da je<br />
Bog ishodi{te i uto~i{te svih eti~kih vrlina,<br />
sljedstveno tome i u ~ovjekov je fitret<br />
utisnut „bo`anski“ eti~ki kodeks. Dakle,<br />
trajne eti~ke vrline korespondiraju<br />
s ~ovjekovom prirodom jer ~ovjek<br />
posjeduje sposobnost razlu~ivanja<br />
zbilje dobra od zbilje zla: Tako mi<br />
Sunca i svjetla njegova (...) i du{e i<br />
Onoga koji je stvori pa joj put dobra<br />
i zla shvatljivim u~ini, uspje}e samo<br />
onaj ko je o~isti (Kur’an, Al-Šams: I,<br />
7-9.), te stoga usvajati vrijednosti koje<br />
su u disharmoniji s na~elima Objave<br />
zna~i izvrgavati dihotomiji fitret, ~ije<br />
je svojstvo cjelovitost i „naturati“ mu<br />
prividni moral. Prema tome, nema<br />
istinskoga morala ukoliko ne po~iva na<br />
~ovjekovoj relaciji s Bogom. Pri tome bi<br />
trebalo imati u vidu da relacija ~ovjek<br />
– Bog nije stati~na i da su{tinu toga<br />
odnosa oblikuje ~ovjek kontinuiranim<br />
razvijanjem svijesti o Bogu, odnosno<br />
spoznajom da se, u kona~nici, svaka<br />
stvar Njemu vra}a. Sukladno tome,<br />
i izgradnja eti~kih vrlina, ukoliko je<br />
prati svijest o Bogu, iz jedne stati~ne<br />
kategorije transformira se u dinami~an<br />
i trajan proces ovozemnog ~ovjekova<br />
bitisanja. Sve norme eti~koga<br />
djelovanja ozbiljuju se svom svojom<br />
puninom i potpuno{}u samo i jedino<br />
u svjesnosti o Bogu koja osigurava<br />
~ovjekovo duhovno uspinjanje i<br />
moralno upotpunjavanje.<br />
Kako nastaje iskrivljena percepcija<br />
eti~kih vrijednosti?<br />
Dvije su ~injenice koje ~ovjekovu<br />
percepciju eti~kih vrijednosti ~ine<br />
zamagljenom i iskrivljenom.<br />
Prva je samozaborav o transcendentalnoj<br />
biti ~ija je su{tina jedno-<br />
}a, a koja je ~ovjekova nit spojnica<br />
s Bogom. U primordijalnu prirodu<br />
svakog ~ovjeka utisnuto je uprisutnjeno<br />
(hozuri) znanje o Bo`ijem Bi}u, ali ga<br />
je savremeni ~ovjek malo, ili gotovo<br />
nikako, svjestan zbog svojevrsne<br />
duhovne zapu{tenosti u kojoj `ivi, a<br />
~ija bi se pojavna o~itovanja i njima<br />
uvjetovana semanti~ka slojevitost<br />
mogla sa`eti u pojmu „samozaborav“.<br />
Dakle, „samozaborav“ je stanje<br />
otu|enosti od svoga zbiljskoga bi}a,<br />
odnosno primordijalne prirode kao<br />
posljedica ~ovjekove uronjenosti u<br />
svijet materijalnih vrijednosti koje<br />
mu postaju glavno mjerilo prosudbe<br />
i djelovanja. Kada je ~ovjek obuzet<br />
udovoljavanjem porivima animalne<br />
prirode, onda se njegova du{a svikne<br />
na to stanje ba{ kao u stihovanoj Pri~i<br />
o {tavlja~u ko`e koji se u prodavnici<br />
mirisa onesvijestio od mirisa mo{usa<br />
Mevlana D`elaluddina Rumija.<br />
„Neki {tavlja~ ko`e u{ao je u<br />
prodavnicu mirisa i, zapahnut raznim<br />
mirisima, onesvijestio se. Pola dana<br />
je le`ao bez svijesti poput mrtvaca.<br />
Okupilo se oko njega mnogo svijeta<br />
i svi su u ~udu govorili: ’Ve la havle’.<br />
Jedan je radio masa`u srca, ali uzalud.<br />
Drugi ga je prskao ru`inom vodicom<br />
i ne znaju}i, ka`e Mevlana, da ga<br />
je nesvjestica i sna{la upravo zbog<br />
prijatnog i ugodnog mirisa. Jedan mu<br />
je trljao ruke i glavu, a drugi pomije{ao<br />
aloju i {e}er i stavljao mu pod nos.<br />
Jedan je raskop~ao odje}u, a drugi<br />
opipavao puls. Jedan mu je mirisao<br />
dah da provjeri da nije pijan ili da nije<br />
uzimao ha{i{. Ali ~ovjek nije dolazio<br />
sebi i niko nije mogao odrediti uzrok<br />
njegove nesvjestice. Na koncu, javi{e<br />
njegovom bratu. Brat mu je bio veoma<br />
spretan, okretan i pametan ~ovjek.<br />
Uzeo je pse}i izmet, zamotao ga, stavio<br />
pod mi{ku i ponio sa sobom. Pri{ao je<br />
bratu koji je le`ao u nesvjesti i rekao<br />
onom okupljenom svijetu: ’Znam ja<br />
{ta je njemu’. A u sebi je govorio: U<br />
RAMAZAN 1438. 7
njegovu se krv i sve pore organizma<br />
uvukao miris pse}eg izmeta jer on od<br />
jutra do mraka {tavi ko`u i boravi u<br />
smradu. Potom Mevlana ka`e:<br />
Galen 1 lije~nik mudri ovako govorio/<br />
daj bolesniku ono na {ta je svikao<br />
Brat je zamolio svijet da se<br />
razmakne kako ne bi vidjeli onaj pse-<br />
}i izmet koji }e mu staviti pod nos.<br />
^im je onesvije{teni osjetio miris pse-<br />
}eg izmeta, sko~io je na noge, a svijet<br />
se ~udom ~udio.“<br />
(Moulavi 2000: IV/556-557.)<br />
Upravo ovako kao {tavlja~ ko-<br />
`e funkcionira ~ovjek ogrezao u<br />
konzumerizmu zbog ~ega je izgubio<br />
uro|enu sposobnost razlu~ivanja<br />
dobroga od lo{ega, odnosno „prijatnog<br />
od neprijatnog mirisa“. Du{a takvog<br />
~ovjeka, jer je poprimila animalna<br />
svojstva te je stoga i zapala u stanje<br />
„samozaborava“, podsti~e ga da ~ini<br />
nedoli~na djela iz kojih se razvijaju<br />
negativna svojstva koja se - ukoliko<br />
se djelo kontinuirano ponavlja -<br />
- ukorjenjuju u ~ovjekovu bi}u, odnosno<br />
postaju sastavni dio njegove li~nosti i<br />
odre|uju na~in i kontekst ~ovjekova<br />
djelovanja te, u kona~nici, oblikuju<br />
iskrivljenu ljestvicu eti~kih vrijednosti.<br />
Veoma jednostavan i mo`da najbla`i<br />
primjer re~enoga je kodeks ~ovjekova<br />
komuniciranja. Smatram da je na~in na<br />
koji ~ovjek komunicira, odnosno kako<br />
se ophodi prema daru govora kojim<br />
ga je Bog odlikovao nad svim ostalim<br />
stvorenjima kako bi ~ovjek govorom<br />
mogao iskazati znanje o nazivima i<br />
zna~enjima sveukupnih Bo`ijih zbilja,<br />
temelj njegove eti~ke nadogradnje ili<br />
po~etak eti~koga kraha. Kur’anski<br />
kodeks opho|enja, sadr`an u ajetu:<br />
Reci robovima Mojim: Neka govore<br />
najljep{e rije~i (Kur’an, Al-Isra: 53.),<br />
po~etak je svakog lijepog, a odstupanje<br />
od tog kodeksa po~etak svakog ru`nog<br />
djela. Koliko osoba svakodnevno, {to<br />
u zbilji {to, onako usput, iz navike,<br />
izreknu psovku ili pogrdnu rije~<br />
ili la`. Vremenom se du{a, ba{ kao<br />
i {tavitelj ko`e iz pri~e, svikne na<br />
stanje prouzro~eno izgovaranjem<br />
ru`nih i nedoli~nih rije~i. Kako ru`ne<br />
rije~i djeluju na du{u, promotrit }u<br />
u kontekstu eksperimenata s vodom<br />
japanskog znanstvenika Masaru<br />
Emotoa. Ovaj znanstvenik je pokazao<br />
da je voda „`ivo bi}e“ i da njezini<br />
molekuli reagiraju na poticaje iz<br />
vanjskoga svijeta. Naime, molekuli<br />
vode, u zavisnosti od izvanjskih<br />
8 JUNI 2017.<br />
poticaja, formiraju kristale raznovrsnih<br />
oblika. Tako je npr. voda koja je bila<br />
izlo`ena djelovanju rije~i s negativnim<br />
nabojem, kao npr. „ti, budalo“,<br />
oblikovala iskrivljene i iskidane<br />
kristale tamnih boja, do~im je voda<br />
koja je bila izlo`ena djelovanju rije~i<br />
pozitivnih zna~enja, kao npr. „hvala<br />
ti“ ili „ljubav“, oblikovala profinjene<br />
suptilne kristale s jasnim detaljima.<br />
Nadalje, ovaj japanski znanstvenik o<br />
ulozi vode u ~ovjekovom organizmu<br />
ka`e:<br />
Na samome po~etku `ivota, dok<br />
smo u obliku fetusa, tijelo nam se<br />
sastoji od 99 posto vode. Kad se<br />
rodimo, imamo 90 posto vode, a u<br />
odrasloj dobi taj se postotak smanjuje<br />
na 70. Umremo li u dubokoj starosti,<br />
tijelo }e nam vjerojatno sadr`avati oko<br />
50 posto vode. (http://www.ivantic.<br />
net., Emoto 2005: 18-19.)<br />
Promotrimo li stajali{ta prof. Emotoa<br />
u odnosu na kodeks komuniciranja,<br />
onda samo mo`emo zamisliti kakvoj je<br />
negativnoj energiji izvrgnuta voda u<br />
tijelu onoga ~ovjeka koji svojim jezikom<br />
izri~e psovke, la`i i ostale ru`ne i<br />
neprimjerene rije~i, kojih smo svjedoci<br />
na svakom koraku, i kakve }e ru`ne i<br />
tamne kristale oblikovati takva voda u<br />
~ovjeku. Kada je voda ustajala, tj. kada<br />
se ne pro~i{}ava „etikom lijepe rije~i“,<br />
ona postaje baru{tina i {iri neugodan<br />
vonj. Dakle, energija sadr`ana u<br />
negativnim rije~ima ima destruktivno<br />
dejstvo ~ije djelovanje }e postupno<br />
zahva}ati i ostale razine ~ovjekova<br />
bi}a i to }e se stanje du{e i srca vidljivo<br />
o~itovati u njegovom izvanjskom<br />
pona{anju, budu}i da vanj{tina slijedi<br />
nutrinu. Sa `aljenjem moram<br />
konstatirati da je ovaj „kodeks<br />
vulgarnog komuniciranja“ sve izra-<br />
`eniji kod mlade populacije, zapravo<br />
srednjo{kolaca i, {to je posebno<br />
iznena|uju}e i zabrinjavaju}e, podjednako<br />
kod osoba mu{kog i `enskog<br />
spola, ~emu autorica ovih redova<br />
svakodnevno svjedo~i pje{a~e}i od<br />
ku}e do posla i obratno. Pridoda li<br />
se ovome vulgarnom komuniciranju<br />
iz realnoga svijeta i sve zastupljeniji<br />
„govor mr`nje“ u virtualnom svijetu,<br />
posljedice mogu biti doista pogubne.<br />
Takav kodeks komuniciranja koji<br />
postaje sastavni dio li~nosti, budu-<br />
}i da sadr`i negativnu energiju,<br />
podsti~e ~ovjekovu animalnu prirodu,<br />
istovremeno razaraju}i njegova<br />
unutarnja duhovna osjetila {to, kada<br />
se radi o mladoj i psihofizi~ki nezreloj<br />
osobi, proizvodi agresivno i nasilno<br />
pona{anje koje ona ispoljava prema<br />
okolini, a prije svega prema svojim<br />
vr{njacima. Najeklatantniji primjer<br />
takvog obrasca pona{anja je vr{nja~ko<br />
nasilje koje mo`e poprimiti devijacije<br />
koje se kose sa zdravim razumom,<br />
koje nadilaze ~ak i animalnu prirodu<br />
~ovjekovu i koje se mogu ozna~iti<br />
pojmom „neljudskost“ i odvesti u smrt<br />
`rtvu koja je bila izlo`ena takvom<br />
nasilnom obrascu pona{anja.<br />
Druga ~injenica koja prouzrokuje<br />
iskrivljenu percepciju eti~kih<br />
vrijednosti jeste fenomen taklida.<br />
Religija i religijski moral ~ije je<br />
ishodi{te, uto~i{te i pokreta~ Bog<br />
jeste zbiljska kategorija ~ovjekova<br />
bitisanja. Veza sa Stvoriteljem je<br />
najuzvi{enija zbilja koja postoji i koja<br />
se prote`e na egzistenciju u njenoj<br />
cjelovitosti. Stoga je ne mo`emo svesti<br />
na ~isto konvencionalne osnove i<br />
ograni~iti na obredoslovni ~in molitve<br />
naslije|en od predaka: Zatekli smo<br />
pretke na{e kako ispovijedaju vjeru<br />
i mi ih slijedimo u stopu. (Kur’an,<br />
Al-Zuhruf, 23.) Fenomen taklida,<br />
odnosno pasivna imitativnost, koja<br />
je predstavljala, i danas predstavlja,<br />
jednu od najretrogradnijih pojava<br />
u islamskome svijetu, pogubna je<br />
posljedica konvencionalnog razumijevanja<br />
religije. Kada god je pasivna
imitativnost (taklid) dominirala u<br />
povijesti muslimana, uvijek ih je tjerala<br />
u duboku duhovnu dekadenciju koja je<br />
prouzrokovala i materijalnu zaostalost<br />
i bijedu. ISIL i ine islamske dr`avice<br />
ovovremeno su pojavno o~itovanje<br />
religijskoga taklida na kolektivnoj<br />
ravni koji je do te mjere izopa~io<br />
ljestvicu eti~kih vrijednosti da se<br />
najuzvi{enije islamske vrline smje{taju<br />
u kontekst neljudskih, nemoralnih i<br />
vjeri neprimjerenih djelatnosti.<br />
Dakle, ~ovjek kojim je ovladao<br />
„duhovni strabizam“, a to zna~i da,<br />
usljed samozaborava ili taklida, nema<br />
jasnu predstavu o sebi i ovisnosti<br />
o Bogu, svoje imaginarno jastvo i<br />
prosudbe na njemu utemeljene uzima<br />
kao mjerilo eti~kih vrijednosti. I ovaj<br />
osje}aj prividne neovisnosti ~ovjeku<br />
zakriva su{tinu stvari te on slije|enje<br />
vrline do`ivljava kao nametnuti<br />
teret jer ga ego stalno „tjera“ na<br />
udovoljavanje animalnim porivima<br />
i ono {to je ru`no predo~ava mu<br />
lijepim i obratno: (...) a onome koji<br />
tvrdi~i i osje}a se neovisnim i ono<br />
najljep{e smatra la`nim. (Kur’an,<br />
Al-Layl: 8-9.) Ovoj iskrivljenoj percepciji<br />
eti~kih vrijednosti, u kojoj se<br />
ru`no doima lijepim, svjedo~imo u<br />
svakodnevnim `ivotnim situacijama,<br />
a jedan od najzastupljenijih primjera<br />
jeste korupcija koja je zahvatila<br />
sve dru{tvene pore. ^injenica je da<br />
sudionici korupcijskog ~ina (onaj koji<br />
daje mito podjednako kao i onaj koji<br />
ga prima) dijele privid kako je novac<br />
rje{enje svih njihovih egzistencijalnih<br />
i drugih problema i taj „pri~in“ ih<br />
~ini „razrokim“ te ne mogu motriti<br />
stvari onakvim kakve one uistinu jesu,<br />
napose prepoznati su{tinu korupcije<br />
na koju je u jednom od svojih govora<br />
ukazao Alija ibn Ebi-Talib, nazvav{i<br />
korupciju „zmijskom pljuva~kom“.<br />
Nije duhovni velikan kakav je hazreti<br />
Alija korupciju slu~ajno izjedna~io sa<br />
„zmijskom pljuva~kom“, ve} je ovaj<br />
izraz smjelo, veoma pa`ljivo i ciljano<br />
upotrijebio u jednom odre|enom<br />
kontekstu kada mu je ponu|ena zdjela<br />
s medom. @ele}i pokazati kakva se<br />
otrovna gor~ina skriva u ne~emu<br />
izvanjski primamljivom i slatkom,<br />
ova dva, krajnje opre~na pojma<br />
suprotstavio je jedan drugome: „ Sino}<br />
mi do|e jedan ~ovjek sa zdjelicom<br />
zatvorenom, punom meda. To bija{e<br />
posuda omrznuta, ba{ kao da mi je u<br />
njoj donio zmijsku pljuva~ku. Upitah<br />
ga: ’Je li to nagrada, ili zekat, ili<br />
milostinja? Jer to je nama, ~lanovima<br />
ku}e Poslanikove zabranjeno.’ On<br />
odgovori: ’Nije ni ono, ni to, nego<br />
poklon’, a ja odvratih: ’Ako je tako, ti<br />
si ili varalica ili lu|ak ili ho}e{ da mi<br />
da{ mito upakovano u poklon, da bih ti<br />
sutra iz dr`avne kase dao ono {to ti ne<br />
pripada. Ne, tako mi Boga, nikada!’“<br />
(Ali ibn Ebi-Talib 1994: 222/178.)<br />
S ovim izvrtanjem „naglavce“<br />
ljestvice eti~kih vrijednosti izlo`eni<br />
smo, u ve}oj ili manjoj mjeri, i putem<br />
onih medija koji emitiraju razli~ite<br />
reality showe, te kroz raznorazne,<br />
apsurdnog li naziva, „parade ponosa“,<br />
kojima se pod krinkom (ne)po{tivanja<br />
ljudskih prava `ele naturiti iskrivljene i<br />
izopa~ene eti~ke vrijednosti.<br />
Dakle, na tragu rije~i hazreti<br />
Alije, otrovna su{tina nemoralnih<br />
pojava umotana je u slatku oblandu<br />
od meda, a osobe kojima dominira<br />
materijalisti~ki svjetonazor, usljed ~ega<br />
su njihova duhovna osjetila zakr`ljala,<br />
gube sposobnost percipiranja stvari<br />
onakvim kakve one uistinu jesu te vide<br />
samo tu spolja{nju medenu glazuru.<br />
Posljedice njihovoga djelovanja odra-<br />
`avaju se i na kolektivnoj ravni, o ~emu<br />
govori naredni Mevlanin stih:<br />
Neodgojen nije lo{ samo sebi samome/<br />
ve} vatru na svim horizontima raspiruje.<br />
(Moulavi 2000: I/78.)<br />
U kona~nici, kolektivna devijantna<br />
percepcija eti~kih vrijednosti i na njoj<br />
utemeljeno djelovanje prouzro~uje<br />
fenomen koji Kur’an ^asni nazna~ava<br />
kao „moralnu anarhiju“: (…) pojavila<br />
se moralna anarhija (fesad) i na<br />
kopnu i na moru kao posljedica<br />
onoga {to su (za) radile ljudske ruke.<br />
(Kur’an, Al-Rum: 41.)<br />
Kur’anski termin fesad ima izra`enu<br />
semanti~ku razu|enost i zahvata 23<br />
zna~enja od kojih su neka markiraju-<br />
}a odrednica na{eg savremenog konzumeristi~kog<br />
svjetonazora, kao nered,<br />
zavada, pokvarenost, porok, izopa~enost,<br />
korupcija, nemoral.<br />
(Mufti} 1997: 1120.)<br />
No, djelovanje ljudske du{e ovdje<br />
ne prestaje, tj. ne ograni~ava se samo<br />
na Zemlju kao mjesto ~ovjekova<br />
bivstvovanja. Du{a, s obzirom na njenu<br />
nadosjetilnu bit, utje~e i na kozmi~ka<br />
prostranstva i relacije u njima. Rumi,<br />
~ak i znanstvene pojave kakva je<br />
pomra~enje Sunca, motri u kontekstu<br />
energije koju du{a oda{ilje svemiru,<br />
ali se potom seli na eshatolo{ku ravan<br />
i implicite nagovje{tava neodgojenom<br />
~ovjeku kona~nicu kakva je zadesila<br />
Iblisa:<br />
Ovaj svemir pun nura zbog odgoja<br />
je /i melek nevin i ~ist zbog odgoja<br />
postade<br />
Pomra~enje Sunca biva zbog<br />
neodgojenosti / Azazil od Boga zbog<br />
neodgojenosti otjeran bi.<br />
(Moulavi 2000: I/78.)<br />
Stoga mi se ~ini primjerenim<br />
podsjetiti sebe, ali i ~itatelja na rije~i<br />
kojima je Al- Farabi 2 u jednom od<br />
svojih zazivanja molio Boga: Bo`e moj,<br />
poka`i mi zbilju onakvom kakva ona<br />
uistinu jeste i u srcu `elju da je slijedim<br />
probudi mi, a la` onakvom kakva ona<br />
jeste objelodani mi i zakloni me da<br />
pa`nju moju njoj ne poklanjam, niti<br />
srce moje za nju ve`em.<br />
(Dinani 2015: 22.)<br />
<br />
* Rad objavljen na XXI Me|unarodnom simpoziju:<br />
Gdje je nestao moral? Ima li morala bez svijesti o Bogu?<br />
Zagreb 20. i 21. maja 2016.<br />
1<br />
Klaudije Galen (129. – 200. n. e.), poznatiji kao<br />
Galen iz Pergama, bio je znameniti rimski lije~nik<br />
i filozof gr~kog porijekla i moglo bi se kazati najve}i<br />
medicinski znanstvenik rimskog doba.<br />
2<br />
Ebu-Nasr Mohammad ibn Mohammad Farabi<br />
(878. – 950. H.) jedan je od najve}ih islamskih filozofa<br />
i mislilaca iranskog porijekla. Vanredno dobro je bio<br />
upu}en u filozofiju, logiku, sociologiju, medicinu,<br />
fiziku i muziku. Farabi je ulagao znanstvene napore da<br />
Platonovu i Aristotelovu misao uskladi s monoteisti~kim<br />
svjetopogledom.<br />
RAMAZAN 1438. 9
MUSLIMANKA U HISTORIJI<br />
Berira<br />
Sloboda! Toliko dugo je sanjala o<br />
da sama upravlja svojim `ivotom,<br />
svoju budu}nost gradi onako kak<br />
AZRA HASANOVI]<br />
Berira je bila robinja. Pripadala je Utba ibn ebi<br />
Luhejbu. Nakon Utbine smrti, njegova `ena i sinovi<br />
su odlu~ili da je prodaju, da prime otkupninu za njenu<br />
slobodu, ali pod uslovom da zadr`e starateljstvo nad<br />
njom, a time i pravo da budu njeni nasljednici. Berira je<br />
uzela nepotpisani ugovor o svome osloba|anju, uputila<br />
se do majke vjernika Ai{e, radijallahu anha, i zamolila<br />
je da ona bude ta koja }e je otkupiti i osloboditi i kojoj<br />
}e ona, Berira, rada srca slu`iti i ostati uz nju do kraja<br />
svog `ivota. Ai{a, radijallahu anha, `eljela joj je pomo-<br />
}i, me|utim, uslovi koje su postavili Beririni vlasnici<br />
odvra}ali su je od toga. Kada je hazreti Ai{a ovaj slu~aj<br />
pomenula Poslanku, sallallahu alejhi ve sellem, on joj<br />
re~e da kupi Beriru i podari joj slobodu, bez obzira<br />
na postavljene uslove, jer starateljstvo pripada onome<br />
ko oslobodi roba. Prenosi se da je Poslanik, sallallahu<br />
alejhi ve sellem, onoga dana kada je Ai{a oslobodila<br />
Beriru, ustao i okupljenim ljudima u d`amiji rekao:<br />
„Za{to neki ljudi postavljaju uslove koji nisu u Bo`ijoj<br />
Knjizi? Svaki uslov koji nije u Bo`ijoj Knjizi je neva`e-<br />
}i, ~ak da je propisan i stotinu puta. Bo`ije odredbe<br />
su vi{e obavezuju}e i uslovi koje je Bog odredio su<br />
va`niji.“<br />
Dok je bila robinja, Berira je stupila u brak s<br />
Mugisom, robom iz plemena Mugira. Sada kada je<br />
postala slobodna `ena, stekla je pravo da izabere da<br />
li }e ostati u braku sa svojim mu`em koji je i dalje bio<br />
rob, ili }e se razvesti od njega.<br />
Sloboda! Toliko dugo je sanjala o njoj, toliko sna`no<br />
je `eljela osjetiti je, do`ivejti da sama upravlja svojim<br />
`ivotom, da sama donosi odluke o svojoj sada{njosti,<br />
da svoju budu}nost gradi onako kako ona ho}e. I,<br />
kona~no, bila je slobodna, a povrh toga stupila je u<br />
slu`bu jedne od najzna~ajnijih, najutjecajnijih `ena<br />
Medine, majke vjernika, Ai{e, radijallahu anha, postala<br />
je dijelom najodabranijeg doma}instva, svoje sate i<br />
minute provodila je tu negdje u blagoslovljenoj blizini<br />
Bo`ijeg Poslanika, sallallahu alejhi ve sellem. Bio je<br />
to novi po~etak, zapravo, istinski po~etak Beririnog<br />
`ivota i `eljela je zakora~iti u njega potpuno ~ista,<br />
~ista od svih godina potla~enosti, mraka i tuge, i lahka, a,<br />
razvezana od svih veza, uspomena i sje}anja. Njena<br />
pro{lost postala je grad u koji se ona vi{e nikad ne}e<br />
vratiti. U tom gradu ostao je da `ivi i Mugis. Berira ga<br />
je ostavila, razvela se od njega.<br />
Me|utim, Mugis se nikako nije mogao pomiriti iti<br />
s tim. Volio je Beriru iskreno, svim svojim bi}em.<br />
Spoznaja de je vi{e ne}e vidjeti, svaki dan ~uti njen<br />
glas, osjetiti je u svojoj blizini, njegovo srce punila je<br />
tolikom prazninom, tolikom panikom i tugom koju on<br />
nije mogao podnijeti. Zato je izlazio na ulice Medine<br />
i ~ekao kad }e nekom od njih nai}i Berira, onda bi<br />
krenuo za njom i molio je da ga ne ostavlja, da ga<br />
saslu{a, da ga pogleda. Ibn Abas je kasnije govorio,<br />
sje}aju}i se Mugisa: „Kao da ga sad gledam kako tr~i<br />
za njom i pla~e, a suze mu se slijevaju u bradu.“ Jednog<br />
dana Ibn Abas je bio s Poslanikom, sallallahu alejhi ve<br />
sellem, kada su ugledali Beriru i Mugisa kako hoda<br />
za njom i moli je da mu se vrati. Poslanik, salallahu<br />
alejhi ve sellem, tad re~e: „Nije li to ~udno koliko samo<br />
Mugis voli Beriru, a koliko Berira ne voli Mugisa.“<br />
Mu{karac koji u takvom stanju hoda ulicama bilo<br />
kojeg grada, u bilo kojoj zemlji, u bilo kom vremenu,<br />
zasigurno bi nai{ao na gomilu osuda, kritika, podsmijeha<br />
i poni`enja. Ali grad koji je svijetlio svjetlo{}u Milosti<br />
svih svjetova, koji je u sebi ~uvao i njegovao nje`nu<br />
mladicu islama, Medina koja je disala samo za Allaha,<br />
d`elle {anuhu, i Njegovog Poslanika, nije ga osudila.<br />
Nije, jer ga Muhammed, sallallahu alejhi ve sellem,<br />
nije osu|ivao. Nije ga kritikovao, nije ga savjetovao,<br />
10 JUNI 2017.
njoj, toliko sna`no je `eljela osjetiti je, do`ivejti<br />
da sama donosi odluke o svojoj sada{njosti, da<br />
o ona ho}e.<br />
MUSLIMANKA U HISTORIJI<br />
nije<br />
tra`io od njega<br />
da se sabere, nije<br />
jer<br />
je znao<br />
da<br />
on to ne mo`e u~initi, jer je duhovno<br />
stanje u koje je zapao bilo izvan njegove<br />
kontrole. Poslanik, sallallahu alejhi ve sellem,<br />
imao je razumijevanja prema njemu. Mugis je bio<br />
bolestan od ljubavi i, u stanju bezna|a i o~aja, duboko<br />
posti|en svojim stanjem, obratio se lije~niku nad svim<br />
lije~nicima Poslaniku, sallallahu alejhi ve sellem, mole-<br />
}i ga da se on zauzme za njega kod Berire. Poslanik,<br />
sallallahu alejhi ve sellem, obe}ao mu je da }e ispuniti<br />
njegovu molbu. On, Allahov Miljenik, ~ije je znanje<br />
bilo izvan svake uporedivosti, ~iji je stepen bio visoko<br />
nedosti`an, iako je nosio neizrecivo te{ko breme,<br />
poslani~ko, zapovjedni~ko, dr`avni~ko, vjerni~ko,<br />
toliko se brinuo za svoj ummet, za svakog pojedinca u<br />
njemu, da je mario ~ak i za ljubavne jade jednog roba.<br />
Pozvao je Beriru i upitao je bi li ona ponovo razmislila<br />
o Mugisu, da li bi ponovo htjela biti njegova `ena.<br />
Berira je dobro znala koliki je <strong>broj</strong> onih koji su samo na<br />
jedan mali Poslanikov, sallallahu alejhi ve sellem, znak<br />
stupali u brak s osobom koju je on za njih odabrao,<br />
i znala je kako je svaki taj brak bio blagoslovljen i<br />
sretan, ali jednostavno nije mogla ispustiti tu nit svoje<br />
novoste~ene slobode za koju se gr~evito uhvatila svim<br />
svojim bi}em. Zato je upitala Poslanika, sallallahu<br />
alejhi ve sellem, da li joj on to nare|uje kao Bo`iji<br />
Poslanik jer, ako je to njegova odredba, ona }e je<br />
poslu{ati. Poslanik, sallallahu alejhi ve sellem,<br />
rekao je: „Ne, ja se samo zauzimam za<br />
Mugisa.“ Berira je tad odgovorila: „Ja<br />
nemam nikakve potrebe za njim, ne `elim<br />
ga.“ Poslanik, sallallahu alejhi ve sellem,<br />
nije vi{e ni{ta rekao, po{tovao je njen<br />
izbor, njeno toliko `eljeno pravo da<br />
sama upravlja svojim `ivotom.<br />
Ka`u da je Mugis, ~uv{i kako je<br />
Berira odbila zauzimanje Poslanika, sallallahu alejhi<br />
ve sellem, onoga kome je S am Allah, d`elle {anuhu,<br />
podario {efa’at - zauzimanje za svoj ummet na<br />
Sudnjem danu, odjednom izgubio svaku `elju za njom.<br />
Iz njegovog srca nestala je ljubav prema Beriri, bio je<br />
izlije~en, a njegov pa`ljivi, blagi i mudri lije~nik bio je<br />
Bo`iji Poslanik, sallallahu alejhi ve sellem.<br />
Ka`u i da je neuzvra}ena ljubav koja je napustila<br />
Mugisovo srce, svoje novo stani{te na{la u Beririnom<br />
srcu. Sad je ona zavoljela njega, ali vi{e nikad nije<br />
mogla biti njegova `ena jer Mugis je vi{e nije `elio.<br />
Ka`u, a Allah najbolje zna kako je bilo.<br />
Kada je spominju, neki ka`u da je Berira iskazala<br />
drskost i slabost ljudskog nefsa, drugi, pak, ka`u da je<br />
ona simbol slobode i `enskih prava u islamu.<br />
Ka`u, a Allah najbolje zna.<br />
<br />
RAMAZAN 1438. 11
INTERVJU<br />
Mi se borimo za sna`nu Bo{njakinju<br />
u svim segmentima `ivota<br />
Munevera Kaloper ro|ena je 1951. godine u Br~kom. U Br~kom je zavr{ila osnovnu<br />
{kolu, a potom i Gimnaziju „Vaso Pelagi}“, nakon ~ega se upisuje na Pedago{ku<br />
akedamiju u Tuzli. Akademiju zavr{ava 1974. godine i sti~e zvanje nastavnice biologije<br />
i hemije. Radni vijek je provela pou~avaju}i generacije djece kako svojim nastavnim<br />
predmetima tako i u <strong>broj</strong>nim vannastavnim aktivnostima, i to rade}i u ve}ini {kola na<br />
br~anskoj op}ini. Nakon dugog i plodonosnog rada u prosvjeti, odlazi u penziju 2015.<br />
godine.<br />
U te{kim danima Agresije na Bosnu i Hercegovinu, 1993. godine, zajedno s<br />
grupom Bo{njakinja na Slobodnoj br~anskoj teritoriji u Mao~i, osniva Udru`enje `ena<br />
Bo{njakinja Br~ko. Sve od tada, Udru`enje radi kontinuirano i ve} pune dvadeset<br />
~etiri godine uspje{no realizira projekte iz oblasti humanitarnog rada, prosvje}ivanja i<br />
edukacije Bo{njakinja, ekonomskog, politi~kog i dru{tvenog unapre|enja polo`aja `ena,<br />
te o~uvanja i o`ivljavanja tradicije Bo{njaka. Kao vrlo zna~ajni projekti Udru`enja,<br />
isti~u se: povezivanje s <strong>broj</strong>nim udru`enjima `ena {irom Bosne i Hercegovine, u~e{-<br />
}e na velikom <strong>broj</strong>u gastronomskih festivala u Bosni i Hercegovini i inostranstvu, i<br />
naro~ito plodonosna izdava~ka djelatnost, u okviru koje su objavljena dva kuhara s<br />
receptima tradicionalne bosanske kuhinje i knjiga Album: Naslije|e autorice Melihe<br />
Terzi}. Munevera Kaloper je od samog osnivanja, pa sve do danas, na ~elu Udru`enja<br />
`ena Bo{njakinja Br~ko.<br />
MELIHA TERZI]<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Sa dvadeset ~etiri<br />
godine rada, kao jedna od utemeljiva~ica<br />
i kao predsjednica Udru`enja sve ovo<br />
vrijeme, da li uop}e mo`ete odvojiti taj<br />
rad kao zasebni dio svog `ivota?<br />
Munevera Kaloper: Rad u Udru-<br />
`enju ve} odavno se podrazumijeva u<br />
mom `ivotu, kao njegov neizostavni<br />
dio. Uslovi u kojima smo `ivjeli te<br />
davne 1993. godine kada smo osnovale<br />
Udru`enje, grozote rata i svakodnevna<br />
neizvjesnost, potakle su nas da u<br />
sebi prona|emo neku dodatnu snagu<br />
i motivaciju da, pored brige kako<br />
pre`ivjeti i sa~uvati svoju porodicu,<br />
uradimo i ne{to vi{e. Mi nismo kao<br />
na{i sinovi i mu`evi i{le na borbenu<br />
liniju, ali smo odlu~ile da }emo, tamo<br />
gdje mo`emo, dati sve od sebe da<br />
olak{amo i pobolj{amo `ivote na{ih<br />
porodica, na{e zajednice, nas samih.<br />
Jo{ tada je na{ rad u Udru`enju bio jako<br />
povezan s na{im svakodnevnim radom<br />
u porodici i radom na samoj sebi, i u<br />
tom smislu bio je i ostao neodvojiv od<br />
ostatka na{eg `ivota.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Jesu li ideje koje<br />
su Vas pokrenule pa vodile na samom<br />
po~etku rada Udru`enja ostale iste,<br />
ili ste ih u hodu, u programu rada,<br />
dogra|ivale?<br />
Munevera Kaloper: Temeljna ideja<br />
Udru`enja `ena Bo{njakinja – osna`ivanje<br />
`ene Bo{njakinje na svim poljima, da<br />
budemo samosvjesne, jake i doprinosimo<br />
razvoju zajednice, porodice i dr`ave–<br />
– ostala je i ostat }e uvijek na{a ideja<br />
vodilja. Naravno, dodatne ideje i ciljevi su<br />
se nametali godinu za godinom, u radu.<br />
Usko su povezane za na{e anga`ovanje,<br />
s namjerom da budemo uklju~ene u<br />
aktuelna zbivanja u svim sferama `ivota.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Mo`da mo`ete<br />
govoriti o tome {ta je presudni faktor<br />
u ovoj vitalnosti, stamenosti Udru`enja<br />
Bo{njakinja. Zaista je impresivan <strong>broj</strong><br />
godina koje ste ispunile uspje{nim<br />
radom.<br />
Munevera Kaloper: Mi `ene,<br />
kada ho}emo, mo`emo u~initi ~udo i,<br />
prakti~no, od ni~ega napraviti ne{to<br />
{to ima zna~aj. Pokazale smo kako<br />
se jaka Bo{njakinja, ako `eli, mo`e<br />
pozitivno dokazati u svim segmentima<br />
`ivota. Mi smo sebi zadale zadatak da<br />
`elimo,ho}emo i mo`emo da djelujemo<br />
u tom smjeru. Ako se pojave prepreke,<br />
mi ih polahko obilazimo i dolazimo do<br />
svog cilja. Ne prepu{tamo se bezna|u,<br />
pozitivno smo orijentisane. Mnoge<br />
od nas danas su nezaposlene, a prije<br />
rata su radile u <strong>broj</strong>nim br~anskim<br />
firmama. Sada u Udru`enju imaju<br />
priliku da popune tu prazninu koja<br />
je nastala u njihovom `ivotu, da<br />
sudjelovanjem u radu Udru`enja<br />
ispunjavaju sebe, svoju potrebu za<br />
12 JUNI 2017.
INTERVJU<br />
Munevera Kaloper<br />
RAMAZAN 1438. 13
INTERVJU<br />
dodatnim anga`manom u zajednici, te<br />
da putem odre|enih projekata poma`u<br />
sebi i svojoj porodici.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Vas u Udru`enju<br />
povezuje lijepo prijateljstvo, a kako se<br />
raspore|uju zadaci i poslovi kojih ima<br />
dosta i ima ih permanentno?<br />
Munevera Kaloper: Mi djelujemo<br />
kao jedna velika porodica, u kojoj<br />
je nas pedesetak aktivnih ~lanica<br />
uvijek spremno preuzeti poslove u<br />
datom trenutku. Interesantno je to da<br />
mi svih ovih godina nemamo svoje<br />
prostorije, nemamo svoje sjedi{te,<br />
ali ipak opstajemo i funkcioni{emo.<br />
Sastanke i dogovore odr`avamo u<br />
svojim domovima. Sastanemo se i, uz<br />
kahvu i slatko, dogovoramo sve svoje<br />
aktivnosti. Tokom vremena postale<br />
smo vrlo uigran tim. Na{i zadaci i<br />
aktivnosti zavise od trenutka i vremena<br />
i zaista su raznoliki – humanitarnog,<br />
kulturnog, zdravstvenog, ekonomskog<br />
ili ekolo{kog karaktera. Tu su i stalne<br />
aktivnosti povezivanja s drugim<br />
Udru`enjima, dru`enja, izleti, sajmovi,<br />
putovanja…<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Imate li Vi kao<br />
predsjednica neki svoj poseban na~in<br />
rukovo|enja organizacijom? Poma`e<br />
li Vam iskustvo i znanje prosvjetnog<br />
radnika u ovom anga`manu?<br />
Munevera Kaloper: Rad s djecom<br />
nau~i vas puno toga, izme|u ostalog:<br />
kako uvidjeti problem, kako pri-<br />
}i problemu i rije{iti ga. Tako isto i<br />
prilikom pripremanja i pokretanja<br />
neke aktivnosti Udru`enja, uvi|am<br />
problem i nedostatke, razmi{ljam o<br />
rje{enjima, o tome ko se sve mo`e<br />
uklju~iti u rje{avanje, koliko nas je<br />
potrebno za realizaciju date aktivnosti,<br />
koje sfere dru{tva nam mogu pomo-<br />
}i i koja sredstva su nam potrebna da<br />
aktivnost dovedemo do kraja. Svoje<br />
stavove iznosim Odboru, ostale ~lanice<br />
se uklju~uju sa svojim prijedlozima,<br />
eventualnim izmjenama ili dopunama,<br />
i onda sve rje{avamo zajedni~ki. Za<br />
nas su svi problemi rje{ivi jer smo<br />
jedinstvene i podr`avamo jedna drugu.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Imate volje i<br />
ideja za humanitarni rad i to Vam je<br />
jedna od preokupacija.<br />
Munevera Kaloper: Mi smo<br />
naro~ito ponosne na svoj humanitarni<br />
rad. Humanost na djelu smo dokazale<br />
mnogo puta, po~ev od rata, poma`u-<br />
}i u zbrinjavanju ranjenika i izbjeglica.<br />
Humanitarni rad uvijek je bio na{a<br />
li~na i kolektivna aktivnost koja je<br />
uklju~ivala skupljanje hrane, odje-<br />
}e, ku}nih potrep{tina i nov~anih<br />
donacija za djecu bez roditelja, za<br />
stare, napu{tene i bolesne, za ljude<br />
koji su ostali bez krova nad glavom,<br />
socijalno ugro`ene, za ljude pogo|ene<br />
prirodnim katastrofama. Skupljale<br />
smo i humantarnu pomo} za unesre-<br />
}ene ljude i izvan Bosne i Hercegovine.<br />
Obi{le smo sve domove za djecu<br />
bez roditeljskog staranja u na{oj<br />
domovini, kao i S.O.S. i dje~ija sela,<br />
s namjerom da im svojom posjetom<br />
poka`emo da mislimo na njih i da ih<br />
obradujemo prigodnim poklonima.<br />
Za svaki Bajram, obradujemo djecu<br />
u razli~itim ustanovama, od bolnica,<br />
obdani{ta i {kola do socijalno ugro`enih<br />
porodica u kojima djeca `ive u te{kim<br />
uslovima. Obilazimo i ljude u stara~kim<br />
domovima, i posebno bolesne i stare<br />
`ene koje `ive same, napu{tene i<br />
zaboravljene od svih. Vi{e puta smo<br />
s prigodnim paketima humanitarne<br />
pomo}i obilazile i povratnike {irom<br />
BiH, naro~ito povratnike na podru~ju<br />
Republike Srpske. Za realizaciju<br />
humanitarnih aktivnosti, potrebno<br />
je obi}i puno adresa, moliti, tra`iti,<br />
apelovati, prenijeti puno vre}a i<br />
paketa, ali nama to nikad nije bilo<br />
te{ko, niti }e biti.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Va{e Udru`enje<br />
ima radionice tkanja i vezenja, pletenja<br />
i krojenja.<br />
Munevera Kaloper: Po{to nam je<br />
jedan od ciljeva o~uvanje bo{nja~ke<br />
kulture i tradicije, 2000. godine smo<br />
osnovale radionicu tkanja, pletenja,<br />
vezenja i krojenja. Obu~ile smo<br />
oko trideset `ena i djevojaka ovim<br />
zanatima, `ele}i da ih sa~uvamo od<br />
zaborava. Ovim radonicama smo<br />
spojile ugodno s korisnim jer su<br />
obu~ene `ene sad mogle kod svojih ku-<br />
}a da {iju, pletu, vezu i te svoje ru~ne<br />
radove eventualno prodaju i steknu<br />
odre|enu dobit. Dugoro~ni zna~aj ovih<br />
radionica je preno{enje tradicionalnih<br />
znanja i umije}a na nove generacije.<br />
Me|utim, prema na{em iskustvu,<br />
dana{nji ljudi, na`alost, nisu dovoljno<br />
zainteresovani za ru~no ra|ene tradicionalne<br />
predmete, ne cijene koliko<br />
bi trebalo njihovu vrijednost i ne `ele<br />
svoja sredstva ulagati u njih, a i u ovim<br />
te{kim ekonomskim uslovima ima<br />
onih koji bi to mogli. Pored ovoga,<br />
imamo i stalni problem nedostatka<br />
adekvatnog prostora za provo|enje<br />
ovih aktivnosti. Ali radimo ono {to<br />
mo`emo. Na{e Udru`enje je izdava~<br />
knjige Album: naslije|e, I to je u vezi s<br />
na{im preokupacijama.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Sofra, hrana<br />
na sofri u tradicionalnoj bo{nja~koj<br />
porodici, ima zna~ajno mjesto i ne<br />
radi se samo o brizi da ~eljad budu<br />
sita i zdrava. Vi ste se jako potrudile<br />
promoviraju}i na{u tradicionalnu<br />
kuhinju, i stekle na taj na~in posebnu<br />
afirmaciju.<br />
Munevera Kaloper: Ovo je jedan<br />
od na{ih temeljnih ciljeva, o~uvati<br />
tradicionalnu bo{nja~ku sofru,<br />
zabilje`iti recepte na{ih majki i nana,<br />
da se ne zaborave, jer ono {to se<br />
14 JUNI 2017.
INTERVJU<br />
pamti mo`e se zaboraviti, a ono {to je<br />
zapisano ostaje trajno, u amanet na{oj<br />
djeci. Mi smo se puno anga`ovale<br />
na ovom zadatku. Gotovo da nema<br />
gastronomskog festivala i sajma u<br />
na{oj {iroj okolini na kojem mi nismo<br />
u~estvovale sa svojim <strong>broj</strong>nim jelima<br />
pripremljenim po tradicionalnoj recepturi.<br />
To je jedna od na{ih aktivnosti<br />
po kojoj je Udru`enje `ena Bo{njakinja<br />
Br~ko prepoznatljivo. Za to smo dobile<br />
i nekoliko nagrada i priznanja.<br />
Dana{nji tempo `ivota bri{e tradiciju i<br />
zato smatramo veoma va`nim boriti se<br />
za njeno o~uvanje, u svim segmentima<br />
`ivota. Narod koji po{tuje i ~uva svoju<br />
tradiciju misli na budu}nost svoje<br />
djece.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Za Va{ novi<br />
kuhar (Na{i odabrani recepti 2) postoji<br />
veliko interesovanje, ve}, iako je tek<br />
iza{ao, jer je sadr`ajan, zanimljiv,<br />
lijepo ure|en pa sam sebe najbolje<br />
promovira.<br />
Munevera Kaloper: Mi smo do<br />
sada izdale dva kuhara „Na{i odbrani<br />
recepti” 1 i 2. U njima je sadr`ano oko<br />
220 recepata, {to slanih {to slatkih<br />
tradicionalnih i tradicijom inspirisanih<br />
jela. To su starinski recepti jela koja<br />
su se nalazila na sinijama na{ih majki<br />
i nana. Recepte su skupljale vrijedne<br />
~lanice Udru`enja koje ova jela i danas<br />
vrlo ~esto prave.One su autorice ovih<br />
kuhara. Potrudile smo se da kuhari<br />
budu lijepo ure|eni i opremljeni da bi<br />
i ideja koja stoji iza njihovog izdavanja<br />
bila {to prijem~ivija. Postoji veliko<br />
interosovanje za ove kuhare, {to nas<br />
veoma raduje.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Evo, da Vas<br />
citiramo pa da zamolimo za dodatni<br />
komentar: „Udru`enje Bo{njakinja danas<br />
je usmjereno na ekonomsko osna`ivanje<br />
Bo{njakinje, na njeno zdravstveno,<br />
kulturno i politi~ko prosvje}ivanje.“<br />
Munevera Kaloper: Mi se borimo<br />
za sna`nu Bo{njakinju u svim<br />
segmentima `ivota. Mislim da, u<br />
okviru na{ih mogu}nosti, u tome<br />
uspijevamo. Nije vi{e tabu da `ena<br />
Bo{njakinja mo`e biti i direktorica i<br />
doktorica i profesorica i sportistkinja.<br />
Sigurna sam da bismo bile uspje{ne<br />
i na polju politike kada bi nam to<br />
dozvoljavao mu{ki politi~ki ego.<br />
Mislim da bismo mi `ene dosta toga<br />
bolje uradile, jer smo prije svega<br />
zainteresovane za sre}u i sigurnost<br />
na{e djece i na{ih porodica. Va`no je<br />
da Bo{njakinja iza|e iz sjene, da ima<br />
pravo i da u~estvuje u dogovaranju<br />
i u odlu~ivanju u svojoj porodici,<br />
zajednici i dru{tvu.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: U svom poku{aju<br />
da Vas predstavimo ne mo`emo zanemariti<br />
specifi~nost br~anskog podru~ja<br />
u poslijeratnoj bh. politi~koj i<br />
dru{tvenoj situaciji op}enito. Zadale ste<br />
sebi da radite na odr`ivom povratku,<br />
demokratizaciji i toleranciji. Kako vidite<br />
s tim u vezi sada{nji trenutak?<br />
Munevera Kaloper: Po potpisivanju<br />
Dejtonskog mirovnog sporazuma, mi<br />
smo prve do{le u svoj grad, zajedno<br />
s br~anskim Hrvaticama, i pru`ile<br />
ruku pomirenja i su`ivota `enama<br />
Srpkinjama. Od samog po~etka radimo<br />
na demokratizaciji odnosa, toleranciji,<br />
miru, su`ivotu, za bolje sutra nas i<br />
na{e djece. Sara|ujemo sa `enama<br />
drugih nacionalnosti, radimo s njima na<br />
zajedni~kim projektima, u~estvujemo<br />
u rje{avanju nekih bitnih pitanja za sve<br />
`ene, kao {to je dono{enje zakona o<br />
rodnoj ravnopravnosti, u vezi s nasiljem<br />
nad `enama, vezano za porodiljsko<br />
odsustvo, za zdravlje `ena i djece. Ipak,<br />
moram konstatovati da je ova saradnja<br />
bila mnogo bolja u po~etku, neposredno<br />
poslije rata, nego danas kada `ivimo u<br />
miru ve} vi{e od dvije decenije. Mislim<br />
da je za to odgovorna te{ka ekonomska<br />
situacija, kao i politi~ari koji prave<br />
razdor, te se u nekim segmentima<br />
`ivota pojavljuje zategnutost. Mi<br />
RAMAZAN 1438. 15
INTERVJU<br />
smo vrlo specifi~an grad, da bismo<br />
funkcionisali, moramo da slu{amo<br />
i ~ujemo jedni druge, i treba da se<br />
pona{amo krajnje odgovorno.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Bilo bi va`no<br />
pridobijati mlade za Va{e ideje i<br />
konkretni rad. Da u~e od Vas, da<br />
preuzimaju emanet.<br />
Munevera Kaloper: Poku{avamo<br />
privu}i mlade, donekle i uspijevamo, ali<br />
preokupacija u vezi sa zapo{ljavanjem<br />
i slaba ekonomska situacija odbija ih<br />
od entuzijazma, od ideje da ne{to rade<br />
bez adekvatne nadoknade. Sve manje je<br />
onih koji `ele raditi bez neke materijalne<br />
koristi, za op}e dobro, za vi{e ciljeve.<br />
Mada se mlade Bo{njakinje rado<br />
uklju~uju u neke na{e aktivnosti, poput<br />
putovanja, zdravstvenog prosvje}ivanja<br />
ili nekih na{ih kurseva.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: ^lanicama Udru`enja<br />
puno zna~e putovanja koja<br />
organizujete. Kako birate destinacije<br />
i koji su najva`niji ciljevi u tim<br />
poduhvatima?<br />
Munevera Kaloper: Putujemo<br />
puno, obi{le smo cijelu BiH, a ve}<br />
neko vrijeme redovno putujemo i u<br />
inostranstvo. Redovno u~estvujemo<br />
na skoro svim vjerskim i kulturnim<br />
manifestacijama u na{oj zemlji. Same<br />
snosimo tro{kove putovanja, `ene<br />
skupljaju novac tokom cijele godine<br />
da bi sebi mogle priu{titi neko veliko<br />
putovanje. Svaka zemlja, svaki grad<br />
je pri~a za sebe. Nau~imo pone{to<br />
o na~inu `ivota, tradiciji, kulturi,<br />
obi~ajima, ljepotama, znamenitostima,<br />
kulturnim spomenicima drugih zemalja<br />
16 JUNI 2017.<br />
i gradova. Upore|ujemo se. Najvi{e<br />
nas zanima i odu{evljava kultura<br />
`ivljenja jer svaki put nau~imo ne{to<br />
novo, vidimo sli~nosti i razlike s na{im<br />
na~inom `ivota, kulturom, tradicijom.<br />
Prirodne ljepote su ne{to posebno i u<br />
njima najvi{e u`ivamo. Vidjele smo<br />
Istanbul, Rim, Veneciju, \enovu, Prag,<br />
Drezden, Tiranu, Skoplje, Pariz, Be~,<br />
Budimpe{tu, Zagreb... Bile smo na<br />
moru, u raznim banjama, toplicama, na<br />
planinama, jezerima… Nova iskustva<br />
bude `elju za novim putovanjima.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: Reklo bi se<br />
da Vama li~no ne nedostaje energije<br />
na vi{e polja paralelno. Jeste li uop-<br />
}e u mirovini kao {to zvani~no jeste;<br />
postoji li takozvano slobodno vrijeme<br />
u dinami~nom radnom rasporedu i {ta<br />
Vam je izvan Udru`enja najzna~ajnije<br />
i najdra`e?<br />
Munevera Kaloper: Moj radni<br />
dan je ispunjen iako sam u penziji.<br />
Malo mi nedostaje rad u {koli, ali to<br />
nadokna|ujem sa svojom unu~adi.<br />
Rad u Udru`enju iziskuje uvijek<br />
neku aktivnost, redovnu ili vanrednu.<br />
Dru`enja koja se odr`avaju jednom<br />
sedmi~no ~ine mi zadovoljstvo. Ku}ne<br />
obaveze, obaveze prema unu~adi koja<br />
mi donose radost i sre}u, kako meni<br />
tako i mom mu`u, ~ine me ispunjenom<br />
i zadovoljnom. Pored toga, priroda<br />
je moja velika ljubav, naro~ito cvije-<br />
}e. Iako zbog zdravstvenih razloga<br />
ne mogu time da se bavim koliko bih<br />
`eljela, u`ivam u cvije}u i izuzetno<br />
cijenim trud koji bilo ko ula`e u brigu<br />
oko toga.<br />
<strong>Bosanska</strong> <strong>Sumejja</strong>: ^lanice do`ivljavaju<br />
svoje Udru`enje kao drugi<br />
dom, tako se izja{njavaju. U tome<br />
je nesporna Va{a uloga, a sve skupa<br />
govori i o Vama kao predsjednici i o<br />
ostalim ~lanicama. Ima li neki „recept“,<br />
neki „tajni sastojak“? Kako ste uspjele<br />
izgraditi tako zdrave, ~vrste veze i<br />
zajedni~ke vizije za kolektivni rad?<br />
Munevera Kaloper: Nema tajnog<br />
recepta. ^ovjek mora sebe puno da<br />
daje, da se `rtvuje da bi ostvario<br />
`eljeni cilj. Iza mene, iza nas, iza na{eg<br />
Udru`enja, mnogo je sati dobrovoljnog<br />
rada, odsustvovanja od ku}e i porodice,<br />
odricanja od odmora, neprospavanih<br />
sati zbog brige da li }e ne{to od onoga<br />
na ~emu smo anga`ovane uspjeti.<br />
Pored vjerovanja da mo`emo uspjeti<br />
uz Bo`iju pomo}, sve mi imamo<br />
dobru podr{ku svojih porodica, svojih<br />
bra~nih partnera, i zato se dr`imo<br />
~vrsto, i uz Bo`iju pomo}, opstajemo<br />
ve} dvadeset ~etiri godine. Uz to ide<br />
nesebi~an trud i vjera u bolje sutra za<br />
na{u djecu. Nadam se da }emo u tome<br />
uspijevati i dalje, ako Bog da.
TEMA BROJA<br />
GLAD<br />
Najve}i problem na svijetu<br />
koji je rje{iv<br />
Jeli smo zemlju pomije{anu s malo prljave vode. Nismo ni~im mogli nahraniti na{u djecu. Ljudi<br />
su samo hodali, bez cilja, ne znaju}i kuda to idu. Mnogi bi se samo sru{ili, a njihova mrtva tijela<br />
ostavljana su da le`e na putu. (Pre`ivjela `rtva gladi u Etiopiji 1984.)<br />
Od svih smrti najte`a je - umrijeti<br />
od gladi.<br />
(Homer)<br />
^im razina {e}era u krvi padne,<br />
centar za glad u na{em mozgu,<br />
smje{ten u hipotalamusu, {alje poruku<br />
nadbubre`noj `lijezdi da aktivira hormon<br />
stresa adrenalin kako bismo poduzeli<br />
potrebne radnje da prona|emo<br />
hranu i utolimo glad. Glukoza je forma<br />
{e}era koji cirkuli{e u na{oj krvi<br />
i predstavlja glavni izvor energije za<br />
na{e organe. Inzulin, hormon koji lu~i<br />
pankreas, omogu}ava }elijama na{eg<br />
tijela da uzmu molekule glukoze iz krvi<br />
i „nahrane se“. Bez glukoze mozak ne<br />
mo`e funkconisati jer gotovo isklju~ivo<br />
ovisi o njoj kao metaboli~kome gorivu<br />
i zato, ukoliko ~ovjek ne uspije unijeti<br />
hranu u svoj organizam onda kada<br />
je to tijelu potrebno, da bi za{titio<br />
svoje funkcionisanje, mozak „stopira“<br />
proizvodnju inzulina, a time i dotok<br />
glukoze u mi{i}e. Tijelo po~inje<br />
sagorijevati slobodne masne kiseline<br />
iz tjelesnih masnih naslaga, a ako<br />
se i dalje ne mo`e nahraniti, po~inje<br />
tro{iti mi{i}e, odnosno bjelan~evine<br />
od kojih su mi{i}i gra|eni, pretvaraju-<br />
}i aminokiseline iz mi{i}a u {e}er od<br />
kojeg pre`ivljava.<br />
Nakon osam do deset dana gladovanja,<br />
tijelo je svoj metabolizam prilagodilo<br />
na manju koli~inu energije:<br />
puls, krvni pritisak i tjelesna temperatura<br />
smanjeni su na minimum. Da bi<br />
pre`ivio, organizam i dalje crpi masno-<br />
}e pretvaraju}i masne kiseline u tzv.<br />
ketonska tijela. Ketonska tijela su pored<br />
{e}era va`an izvor energije jer su<br />
klju~na za pre`ivljavanje u razdobljima<br />
gladovanja. Kako se gladovanje nastavlja,<br />
njegove posljedice postaju sve<br />
vidljivije: ko`a pati, imunolo{ki sistem<br />
slabi, upale se {ire, mentalne funkcije<br />
opadaju. Mozak, koji je izgubio 2-3%<br />
svoje mase, dok su se ostali organi prepolovili,<br />
da bi produ`io svoje funkcionisanje,<br />
polahko po~inje crpiti energiju<br />
i iz sr~anog mi{i}a i ostalih, za opstanak<br />
klju~nih organa, jer se i oni velikim<br />
dijelom sastoje od bjelan~evina.<br />
Tijelo koje je potro{ilo vlastite mi{i-<br />
}e i vlastite masno}e, sad postaje kost<br />
i ko`a. Djeca izgledaju kao stari ljudi.<br />
@rtve gladovanja postaju preslabe da<br />
bi osjetile `e| i zapadaju u stanje dehidriranosti.<br />
Svi pokreti su bolni zbog<br />
gubitka mi{i}a i ekstremno suhe i ispucale<br />
ko`e. Izgladnjela osoba je skoro<br />
nepokretna. Tjelesni metabolizam<br />
postaje nefunkcionalan i tijelo vi{e nije<br />
sposobno da procesuira hranu normalnim<br />
putem, sad se, mo`e spasiti samo<br />
medicinskom intervencijom. Kona~no,<br />
srce vi{e nema snage i prestaje kucati.<br />
Gladovanje je tjelesni odgovor<br />
na glad, izrazito va`na strategija<br />
pre`ivljavanja ljudskog organizma.<br />
Ukoliko uspije prilagoditi svoj metabolizam<br />
stanju gladovanja, zdrav ~ovjek<br />
koji uzima dovoljno te~nosti, mo`e<br />
pre`ivjeti gladuju}i dva do ~ak tri mjeseca.<br />
Ukoliko je, pak, osoba slaba ili<br />
bolesna, tijelo ne uspijeva prilagoditi<br />
svoj metabolizam i u kratkom vremenu<br />
iscrpi sve bjelan~evine iz organizma,<br />
nema ketonskih tijela kao izvora<br />
energije, masno}e se ne tro{e i smrt<br />
nastupa puno br`e.<br />
^ak i ako pre`ive, `rtve gladi ostaju<br />
s trajnim tjelesnim i mentalnim posljedicama.<br />
Djeca su naro~ito pogo|ena<br />
tim posljedicama, fizi~ki i mentalno<br />
zaostaju u razvoju, generalno zdravlje<br />
im je lo{e i ~esto imaju ograni~ene radne<br />
sposobnosti. O`iljci od gladi ostaju<br />
za cijeli `ivot.<br />
Glad je, zapravo, najgore oru`je<br />
masovnog uni{tenja. Ona odnosi<br />
milione `rtava svake godine.<br />
(Luiz Inacio Lula da Silva)<br />
Svijet je danas suo~en s najve}om<br />
humanitarnom krizom od osnivanja<br />
Ujedinjenih nacija 1945. godine. Preko<br />
20 miliona ljudi u ~etiri zemlje upravo<br />
pro`ivljava agoniju `estoke gladi.<br />
Iz UN-a poru~uju da }e ti ljudi bez<br />
RAMAZAN 1438. 17
TEMA BROJA<br />
kolektivne, koordinirane i brze globalne<br />
pomo}i jednostavno umrijeti od<br />
gladi. Na pitanje kako se do{lo u ovu<br />
situaciju, odgovaraju: oru`ani sukobi,<br />
su{a, lo{a vlast i {okantno neadekvatan<br />
me|unarodni odgovor na krizu.<br />
UN procjenjuje da je najve}a humanitarna<br />
kriza u Jemenu, gdje dvije<br />
tre}ine stanovni{tva, 18,8 miliona<br />
ljudi treba pomo}, a vi{e od 7 miliona<br />
ljudi ve} gladuje. Glad u Jemenu nije<br />
posljedica prirodne katastrofe, ve}<br />
ljudskog djelovanja. Prema izvje{taju<br />
UN-a, kolaps uvoza hrane od kojeg<br />
stanovni{tvo zavisi, uzrokovan je ciljanom<br />
blokadom luke Hudaida i opsadom<br />
Taiza. Me|unarodni zvani~nici<br />
apeluju: “Ljudi s oru`jem i mo}i unutar<br />
Jemena kao i regionalne me|unarodne<br />
sile blokiraju svaki napor<br />
da se zaustavi ova potpuno preventabilna<br />
glad, kao i kolaps zdravstvene<br />
za{tite i obrazovnog sistema za<br />
milione djece. Nigdje na zemlji nije<br />
toliko ljudskih `ivota na ivici smrti.”<br />
António Guterres, generalni sekretar<br />
UN, upozorio je da se Jemen suo~ava s<br />
tragedijom nesagledivih razmjera, gdje<br />
u prosjeku svakih deset minuta umre<br />
jedno dijete mla|e od 5 godina od uzroka<br />
koji se mogu sprije~iti.<br />
Prema procjeni UN-a, u Jemenu se<br />
izgladnjivanje stanovni{tva koristi kao<br />
mo}no oružje tako {to se politizira ljudima<br />
neophodna pomo}, spre~ava i<br />
otežava dolazak humanitarne pomo}i<br />
i ciljano bombarduju luke i putevi kojima<br />
se ona dostavlja.<br />
I glad u ju`nom Sudanu je, tako|er,<br />
uzrokovana ljudskim faktorom. Strane<br />
u konfliktu u kojem je ubijeno oko<br />
300 hiljada ljudi, a nekoliko miliona<br />
ih raseljeno, izgladnjivanje naroda<br />
koriste kao ratnu strategiju. I ovdje<br />
je me|unarodna zajednica potpuno<br />
podbacila u pravovremenoj akciji<br />
za okon~anje sukoba i po{tivanje<br />
me|unarodnih i ljudskih prava. Vi{e<br />
od 7,5 miliona ljudi ovisi o humanitarnoj<br />
pomo}i. Vi{e od million djece<br />
je akutno pothranjeno, od kojih }e najmanje<br />
270.000 umrijeti ako pomo} do<br />
njih ne stigne na vrijeme.<br />
I glad u sjevernoisto~noj Nigeriji<br />
uzrokovana je prvenstveno ljudskim<br />
faktorom. Nasilje, oru`ani sukob, protjerivanje<br />
i raseljavanje zemljoradni~ke<br />
klase, kao i propala `etva i masovno<br />
umiranje stoke, doveli su do<br />
stra{ne gladi i stravi~ne pothranjenosti.<br />
Humanitarni radnici na terenu<br />
izvje{tavaju o ~itavim zajednicama<br />
koje su zbog gladi potpuno ostale bez<br />
mla|ih nara{taja.<br />
Tri godine bez kapi ki{e ostavilo je<br />
narod Somalije, zemlje u kojoj sedam<br />
od deset stanovnika `ivi isklju~ivo od<br />
sto~arstva i poljoprivrede, bez ikakvih<br />
sredstava za `ivot. Oko 70% stoke umrlo<br />
je od `e|i. U Somaliji vi{e od polovina<br />
stanovni{tva, 6,2 milona, treba humanitarnu<br />
pomo} i za{titu, uklju~uju}i<br />
i oko 3 miliona ljudi koji }e neminovno<br />
umrijeti od gladi ako do njih ubrzo ne<br />
stigne pomo}. Skoro million djece }e<br />
biti akutno pothranjeno do kraja godine.<br />
Ovo je tre}a glad u Somaliji u<br />
zadnjih 25 godina. Posljednja, koja je<br />
bila prije samo {est godina, 2011.,ubila<br />
je oko 260 hiljada ljudi.<br />
Pravi uzrok gladi je nemo}<br />
siroma{nih da dobiju pristup resursima<br />
koji su im potrebni da se prehrane.<br />
(Frances Moore Lappe)<br />
Iako danas, kada pomenemo glad<br />
kao humanitarnu katastrofu, naj~e{}e<br />
pomislimo na Afriku, zapravo je, skoro<br />
svako dru{tvo tokom historije iskusilo<br />
glad. Ponekad je glad bila uzrokovana<br />
politi~kim ili vojnim akcijama, nekad<br />
je bila rezultat ljudskih pogre{ki,<br />
ali naj~e{}e posljedica vremenskih i<br />
okoli{nih nepogoda.<br />
Tako je velika glad u Evropi<br />
po~etkom 14. stolje}a izazvana lo{im<br />
vremenskim uslovima odnijela milione<br />
`ivota. Smatra se da je do 25%<br />
stanovni{tva tada{njih gradova i naselja<br />
umrlo zbog gladi. Glad u Francuskoj<br />
krajem 17. stolje}a ubila je 1,5 miliona<br />
ljudi. Niz eskalacija gladi tokom 19.<br />
stolje}a u Indiji odnijelo je 17 miliona<br />
`ivota. U pisanoj historiji Kine,<br />
od 108. p.n.e. do 1911. zabilje`eno je<br />
1.830 kriza gladi. Globalna glad koju<br />
neki analiti~ari klimatskih promjena<br />
uskoro predvi|aju savremenoj civilizaciji,<br />
mogla bi biti pogubnija od svih<br />
dosada{njih.<br />
S druge strane, tri godine velike<br />
kineske gladi, od 1959. do 1961.,<br />
pored lo{ih vremenskih uslova direktno<br />
je uzrokovano „Velikim skokom<br />
naprijed“, ekonomskim i socijalnim<br />
planom Mao Ce Tunga kojim je trebalo<br />
iskoristiti ogromnu kinesku populaciju<br />
da se zemlja na brzinu preobrazi iz<br />
poljoprivredne u modernu industrijsku<br />
ekonomiju. Rezultat te reforme bila<br />
je smrt od gladi oko 40 miliona ljudi.<br />
Holodomor – smrt od gladi na ukrajinskom<br />
jeziku, vje{ta~ki je izazvana glad<br />
nerazumnom kolektivizacijom i industrializacijom<br />
koju je izazvao Staljinov<br />
re`im zbog koje je, tokom 1932. i<br />
1933., u Ukrajini umrlo oko 7 miliona<br />
ljudi. Danas se holodomor od nekih<br />
smatra genocidnim aktom sovjetskog<br />
re`ima koji je gla|u namjeravao slo-<br />
18 JUNI 2017.
TEMA BROJA<br />
miti ukrajinski nacionalizam.<br />
Glad u Africi u zadnjih nekoliko<br />
desetlje}a, iako se smatra posljedicom<br />
uporne su{e, zapravo je u najve-<br />
}oj mjeri potaknuta i zna~ajno<br />
poja~ana politi~kim potresima i nerazumnim<br />
dr`avnim politikama. ^ak i<br />
tamo gdje vremenske nepogode jesu<br />
imale klju~nu ulogu, ljudsko djelovanje<br />
imalo je jo{ ve}u.<br />
Vi{e od polovine afri~kih dr`ava<br />
trenutno treba humanitarnu pomo}.<br />
Zvu~i potpuno nelogi~no da na prirodnim<br />
resursima najbogatijem kontinentu<br />
na planeti `ivi najvi{e siroma{nih<br />
i gladnih ljudi. Ra~una se da se 60%<br />
cjelokupnog svjetskog obradivog<br />
zemlji{ta nalazi u Africi. Me|utim,<br />
ve}ina afri~kih dr`ava ne proizvede ni<br />
25% namirnica od svog mogu}eg potencijala.<br />
Pored toga uzgoj `itarica je<br />
najni`i na svijetu, zbog ~ega su 43 od<br />
53 afri~ke zemlje primorane da uvoze<br />
hranu.U novijoj historiji, Afrika je bila<br />
i jo{ uvijek je meta nezasitih kolonizatorskih<br />
apetita svjetskih mo}nika.<br />
U procesu koji neki ve} nazivaju neokolonijalizmom,<br />
bogate zemlje, prvenstveno<br />
Kina, Amerika i Velika Britanija<br />
kupuju enormne koli~ine zemlji{ta u<br />
siroma{nim zemljama, prvenstveno u<br />
Africi. U zadnjem desetlje}u zakupljeno<br />
je oko 100 miliona hektara zemlji{ta,<br />
od toga 70% u Africi. Me|utim, ne<br />
sade se vi{e pamuk, kafa, kakao, ve} se<br />
na najkvalitetnijoj zemlji siju kulture<br />
za izvoz: ri`a, kukuruz, i biljke za pravljenje<br />
bio-goriva. Rasprodata zemlja<br />
~esto je oduzeta od lokalnih zemljoradnika<br />
i plemenskih zajednica, ostavljaju-<br />
}i hiljade njih prakti~no gladnim, bez<br />
zemlje na kojoj su uzgajali hranu, bez<br />
posla i alternative, ovisnima o humanitarnoj<br />
pomo}i. A, humanitarna pomo}<br />
vrlo ~esto ne dolazi na vrijeme, kao ni<br />
do onih kojima je potrebna, jer ~esto<br />
biva ukradena ili oduzeta od strane<br />
naoru`anih skupina, ratnih profitera ili<br />
korumpiranih humanitarnih radnika.<br />
Me|utim, gladnih i hroni~no<br />
pothranjenih ljudi, njih skoro jednu<br />
milijardu, danas ima na svim kontinentima<br />
i u svim dr`avama. ^ak se i u najbogatjim<br />
i najrazvijenijim zemljama,<br />
poput recimo Amerike, <strong>broj</strong> ljudi koji<br />
su zna~ajan <strong>broj</strong> dana u godini primorani<br />
gladovati jer nisu u mogu}nosti<br />
obezbijediti sebi i svojoj porodici redovne<br />
obroke, <strong>broj</strong>i stotinama hiljada,<br />
~ak i milionima. U posljednjih nekoliko<br />
godina, tr`i{te hrane postalo je<br />
vrlo nestabilno, cijene hrane su naglo<br />
sko~ile, poskupljuju}i osnovne `ivotne<br />
namirnice trostruko. U zemljama u<br />
kojima su ljudi gladni ili pothranjeni,<br />
na svim kontinentima, hrane, zapravo,<br />
ima, ali je ogroman <strong>broj</strong> ljudi zbog visokih<br />
cijena sebi ne mo`e priu{titi.<br />
Svijet je pun ljudi koji ne misle<br />
ni{ta lo{e, ali ipak uzrokuju puno<br />
zla.<br />
P. D. Cormwell<br />
Svaki dan se u industrijski razvijenim<br />
zemljama baci 50% ispravnih<br />
prehrambenih namirnica. Svaka druga<br />
glavica salate, svaki drugi krompir,<br />
svaki drugi paradajz i svaki peti hljeb<br />
svakodnevno zavr{e na sme}u. Svaka<br />
namirnica koja svojom veli~inom, oblikom<br />
ili bojom odstupa od zakonom<br />
propisanih mjernih tablica nikada i ne<br />
stignu do prodavnica jer se odmah bacaju<br />
na otpad.<br />
U zemljama Evropske unije svake<br />
godine se baca 90 miliona tona hrane,<br />
u vrijednosti 100 milijardi eura. Ta<br />
hrana koja se baci samo u Evropskoj<br />
uniji bila bi dovoljna da se tri puta nahrane<br />
svi gladni ljudi na svijetu. „Kada<br />
bi se ovu koli~inu stavilo na kamione,<br />
njih bi bilo oko 3 miliona, toliko da<br />
bi ~inili kolonu dugu poput ekvatora“,<br />
ka`e se u dokumantarnom filmu<br />
Valentina Thurna Taste the Waste.<br />
Savr{eno ispravne namirnice se bacaju<br />
samo zato {to „nisu od danas, a sutra<br />
ionako dolaze svje`e“.<br />
Bacanje hrane ima stra{ne efekte<br />
na klimatske promjene. Otpad od namirnica<br />
uzrokuje oko 15 posto ukupne<br />
svjetske proizvodnje metana, gasa 25<br />
puta razornijeg od ugljen-dioksida.<br />
„Kada bi se bacanje hrane smanjilo<br />
za 50 posto, to bi za na{u klimu imalo<br />
isti u~inak kao kada bismo iz saobra-<br />
}aja povukli svaki drugi automobil“,<br />
nagla{ava autor filma.<br />
Pored toga, namirnice koje<br />
zavr{avaju na sme}u zapravo pove-<br />
}avaju cijenu hrane i uzrokuju nestabilnost<br />
tr`i{ta hrane na cijelom svijetu.<br />
Bacanjem hrane indirektno doprinosimo<br />
{irenju gladi u svijetu. Jedna<br />
RAMAZAN 1438. 19
TEMA BROJA<br />
nau~nica iz Be~a upozorava da bi svako<br />
trebao u sebi osvijestiti ovaj problem:<br />
„Uvijek kada u prodavnici `elite kupiti<br />
jabuku i pretra`ujete toliko dugo dok<br />
ne na|ete onu savr{enu, znajte da time<br />
podr`avate sistem koji }e sutra nove<br />
tone nesavr{enih jabuka jednostavno<br />
baciti na sme}e.“<br />
Mislim da niko nikada nije video<br />
krdo bizona u kojem je nekoliko<br />
bizona debelo, a svi ostali mr{avi.<br />
Niko nikada nije video jato ptica u<br />
kojem dvije-tri ptice plivaju u masno}i,<br />
a ostale su kost i ko`a.<br />
(Henry George)<br />
Istinsk i je paradoks da je u<br />
dana{njem svijetu, u doba tako velikog<br />
napretka na svim poljima `ivota,<br />
kada je ~ovje~anstvo savladalo<br />
toliko nepoznanica, kada ima toliko<br />
znanja, sredstava i mogu}nosti, glavni<br />
uzro~nik smrti svjetskog stanovni{tva–<br />
–glad. Glad danas ubija vi{e ljudi nego<br />
AIDS, malarija i tuberkuloza zajedno!<br />
Me|utim, ova fizi~ka, prisilna glad<br />
uzrokovana je tako|er gla|u, jednom<br />
drugom vrstom nezasite gladi – gla|u<br />
za bogatstvom i mo}i. Podjela sredstava<br />
svima neophodnih za `ivot u<br />
dana{njem svijetu je krajnje nemoralna<br />
i nepravedna. Procjenjuje se da bi 60<br />
milijardi dolara godi{nje bilo dovoljno<br />
da se okon~a ekstremno globalno<br />
siroma{tvo, a to je manje od jedne<br />
~etvrtine prihoda stotinu najbogatijih<br />
ljudi na svijetu.<br />
Problem gladi je kompleksan, prevelik,<br />
a ja sam sitni, nemo}ni pojedinac,<br />
{ta ja tu mogu uraditi? Afrika je<br />
daleko, imamo mi i svojih problema,<br />
20 JUNI 2017.<br />
neka se svijet pobrine za njih. Za{to<br />
stalno ratuju, sami su sebi krivi…<br />
Ljudi nerijetko imaju ovakav stav<br />
kada je u pitanju glad koja se de{ava<br />
na nekom drugom mjestu, nekom<br />
drugom narodu. ^ak nas vi{e ni slike<br />
gladne djece na samrti koje povremeno<br />
prolete na malim (zapravo velikim)<br />
ekranima i dru{tvenim mre`ama vi{e<br />
toliko ne uzbu|uju<br />
Allah, d`elle {anuhu, spominje<br />
takve ljude u Kur’anu: Zna{ li ti onoga<br />
koji Onaj svijet pori~e? Pa to je onaj<br />
koji grubo odbija siro~e, i koji da se nahrani<br />
siromah - ne podsti~e. A te{ko onima<br />
koji, kada molitvu obavljaju, molitvu<br />
svoju kako treba ne izvr{avaju, koji<br />
se samo pretvaraju i nikome ni{ta ni u<br />
naru~je ne daju! (107:1-7)<br />
Me|utim, glad je ku{nja, ne samo<br />
za one koji su njome pogo|eni, ve} i<br />
za nas koji znamo za njihovu patnju.<br />
Zemlja je na{ zajedni~ki dom. Kada bi<br />
neko u na{em domu umirao od gladi, da<br />
li bismo i tad ostali nezainteresovani?<br />
I zrno dobra koje uradimo ra~una se:<br />
kada damo i najmanji nov~ani prilog<br />
za siroma{ne ljude, za ljude u potrebi,<br />
kada pomognemo na{em gladnom<br />
kom{iji, na{em gladnom sugra|aninu,<br />
kada uputimo dovu Allahu, d`elle {anuhu,<br />
da podari opskrbu gladnima –<br />
– pomogli smo u rje{avanju pitanja<br />
gladi.<br />
Ramazan je posebno vrijeme kada<br />
barem malo mo`emo pojmiti kako<br />
je ljudima koji gladuju {irom svijeta,<br />
vrijeme kada se pribli`avamo svojoj<br />
ljudskosti, kada se pribli`avamo jedni<br />
drugima. Iskoristimo to vrijeme da<br />
budemo od onih za koje Allah, d`elle<br />
{anuhu, ka`e:<br />
Oni su zavjet ispunjavali pla{e}i se<br />
Dana ~ija }e kob svuda prisutna biti, i<br />
hranu su davali - mada su je i sami<br />
`eljeli - siromahu i siro~etu i su`nju.<br />
Mi vas samo za Allahovu ljubav<br />
hranimo, od vas ni priznanja ni zahvalnosti<br />
ne tra`imo! Mi se Gospodara<br />
na{eg bojimo, onog Dana kada }e lica<br />
smrknuta i namrgo|ena biti.”<br />
I njih }e Allah strahote toga Dana<br />
sa~uvati i bla`enstvo i radost im darovati.<br />
(76:7-11)
TEMA BROJA<br />
Ramazan, vrijeme<br />
kada je nahraniti<br />
drugoga bitnije od na{e pohlepe i gladi<br />
[EJH HAMZA YUSUF<br />
Tokom ramazana mo`emo pove}ati na{u duhovnost<br />
znatno br`e u odnosu na ostatak godine. Preduvjet posta je<br />
odricanje od u`ivanja u hrani. U svojoj knjizi Hud`d`etullah<br />
el-Baligah, imam [ahVelijullah ed-Dihlevi obja{njava<br />
kako na{a vjera nudi posebne momente blagostanja koji<br />
pove}avaju na{u duhovnu snagu i da samo budna du{a mo`e<br />
da iskusi blagodati takvih momenata. Kako bismo sprije~ili<br />
blokadu takvih momenata, on preporu~uje da se pobrinemo<br />
da na{ stomak nije preoptere}en. Ovo je savjet iz poslani~ke<br />
tradicije. Poslanik, alejhisselam, rekao je: Najgora posuda<br />
koju sin Ademov mo`e napuniti jeste stomak. On je tako|er<br />
rekao: Dovoljno je sinu Ademovom nekoliko zalogaja da<br />
odr`i ki~mu uspravnom. Ali, ako mora da pojede vi{e, neka<br />
jednu tre}inu stomaka odredi za hranu, drugu za vodu, a<br />
tre}u za zrak. Perzijski u~enjak Sehl et-Tustari je jednom<br />
prilikom upitan o ~ovjeku koji je jeo jednom dnevno, a on<br />
je odgovorio: „Tako su poslanici postupali.“ Kada su ga<br />
pitali o onome ko jede dva puta dnevno, on je rekao: „Tako<br />
postupaju pravedni.“ A kada su ga upitali o onome ko jede<br />
tri puta dnevno, on je rekao: „Napravite takvome jasle!“<br />
Ebu Medjen al-Gavs, koji je zajedno s imamom el-Gazalijem<br />
postavio temelje u~enju {ejha Abdullaha el-Haddada iz<br />
Hadrameuta, rekao je da je njegov put bio put gladi.<br />
Ramazan je posebna prilika da se podsjetimo na blagodat<br />
hrane i sitosti. Kada jedemo manje, na{ se `eludac smanji i<br />
mi osje}amo sitost nakon nekoliko zalogaja na kraju dana.<br />
Tokom posta imamo priliku da jednom godi{nje pro|emo<br />
kroz ono {to mnogi {irom svijeta prolaze svakodnevno. Za<br />
njih glad nije izbor, ve} dio `ivota. Trenutno, Somalija i drugi<br />
dijelovi isto~ne Afrike su zahva}eni su{om, a `ivoti miliona<br />
ljudi, `ena i bezgrje{ne djece vise o koncu. Zbog takvih<br />
tragedija se mnogi ljudi pitaju „A gdje je Bog?“ Me|utim,<br />
Bog mo`e da odgovori na ovo pitanje s „Gdje ste vi?“ Ove<br />
katastrofe se mogu izbje}i. Nedavno sprovedene studije o<br />
globalnoj potro{nji hrane su pokazale da mi svake godine<br />
bacamo milione tona hrane. ^ak i najmanji dio toga bi zaustavio<br />
glad u svijetu.<br />
U zadnje vrijeme, Somalija je do`ivjela mnoge tragedije.<br />
Ne smijemo zaboraviti da je donedavno Somalija bila jedna<br />
divna pastoralna zajednica s mno{tvom pobo`nih ljudi.<br />
Pojedine prepirke izme|u klanova i sva|e u vezi s vodom<br />
rje{avali su stariji ~lanovi zajednice, bez ikakvih krvavih sukoba.<br />
Somalijci su se zalagali za mir i govorili su dva jezika,<br />
ponajvi{e zbog svoje ljubavi prema arapskom i predanosti<br />
izu~avanju jemenske tradicije islama, imana i ihsana. Oni<br />
su bili narod koji bi se budio prije zore kako bi se pomolio<br />
Gospodaru, a zatim bi obavljao svakodnevne seoske poslove.<br />
O ovome jednim dijelom znam iz pri~a svojih starijih<br />
prijatelja iz Somalije, a drugim iz moje posjete sli~nim zajednicama<br />
u zapadnoj Africi. Somalijci iz Mauritanije su,<br />
zapravo, potomci somalijskih migranata iz isto~ne Afrike.<br />
Neki od najboljih u~enjaka koje sam upoznao u Mauritaniji<br />
su porijeklom Somalijci.<br />
U bliskoj pro{losti Somalije desilo se mnogo politi~kih<br />
preokreta, do{lo je do kolapsa civilnog dru{tva i funkcionalne<br />
vlade. Nakona oporavka od kolonijalizma, zemlja se<br />
na{la pod utjecajem politike hladnog rata i me|unarodnih<br />
spletki zbog bitnog strate{kog polo`aja u afri~kom rogu.<br />
Sada zemljom vlada siroma{tvo, su{a i glad, a unutra{nji<br />
sukobi samo pogor{avaju situaciju. Me|utim, Afrikanci se<br />
uvijek nalaze na dnu tzv. svjetske humanitarne liste. Pri vrhu<br />
te liste se nalaze spa{avanje propalih firmi na Wall Streetu<br />
ili finansijske institucije u Gr~koj, Italiji i [paniji jer su one<br />
od velikog zna~aja za ljude na Zapadu. Kada su u pitanju<br />
gladni Afrikanci, ~esto ~ujemo pitanje: „Kada }e oni pomo-<br />
}i sami sebi?“ Na taj na~in razmi{lja Iblis. U Kur’anu se o<br />
mentalitetu takvih osoba govori u ajetu: Zar da hranimo<br />
onoga koga je Allah, da je htio, mogao nahraniti? (36:47.)<br />
Poslanik, alejhisselam, rekao je: Pomaganjem nemo}nih<br />
me|u vama, poma`ete sebi.<br />
Somalija zaslu`uje pomo} svih nas.<br />
Ramazan je vrijeme kada bi nas na{a svojevoljna glad<br />
trebalo da pribli`i onima ~ija glad je uzorkovana njihovim<br />
`ivotnim okolnostima, a ne vlastitim izborom. Pomaganje<br />
drugima pobje|uje pohlepu na{ih vlastitih du{a te pokazuje<br />
solidarnost ~ovje~anstva, posebice kada oni koji imaju<br />
poma`u onima koji nemaju, s ljubavlju, suosje}ajno{}u i<br />
vjerom. Sjetimo se svih njih ve~eras za iftarom i upu}ujmo<br />
dove za njih. Neka svako od nas u~ini ne{to, bez obzira koliko<br />
to malo bilo, kako bi ukazao na ovaj problem. Ne zaboravimo<br />
na na{u bra}u i sestre u Libiji, Siriji, Iraku, Jemenu i<br />
Afganistanu, ~iji je ramazan ispunjen isku{enjima i pote{ko-<br />
}ama, dok su na{i uglavnom ispunjeni lahko}om i u`ivanjem.<br />
U ovom blagoslovljenom mjesecu ramazanu u~inimo<br />
ne{to za one kojima je pomo} potrebna i ~ija }e glad i bol<br />
vjerovatno trajati i nakon ovog kratkog mjeseca. <br />
RAMAZAN 1438. 21
ISKRE<br />
Kada je Ibn Batuta 1326. godine posjetio Damask, zapisao je:<br />
„Jedan od hvale vrijednih obi~aja stanovnika Damaska je da<br />
niko od njih tokom mjeseca ramazana ne iftari potpuno sam. Oni<br />
na polo`ajima emira, kadija i uglednilka pozivaju svoje prijatelje<br />
i <strong>broj</strong>ne pobo`njake u svoje ku}e da s njima iftare. Poslovni ljudi<br />
i trgovci slijede istu praksu i iftare zajedno. Siromasi, seljani<br />
i beduini se, opet, okupe svake no}i u ku}i nekog od njih ili u<br />
d`amiji, svako donese ono {ta ima od hrane i onda svi zajedno<br />
iftare.“<br />
Kada bi danas Ibn Batuta pro{ao Sirijom na{ao bi mnoga<br />
opusto{ena naselja i gradove. U nekima ne bi zatekao ni uglednike,<br />
ni trgovce, ni zanatlije, ni seljana, a mo`da ~ak ni siromahe.<br />
Duh ramazanskog zajedni{tva, dare`ljivosti, nesvakida{nje<br />
radosti i slavlja koji je Damask ~inio tako posebnim mjestom<br />
tokom ramazana jo{ u vrijeme Ibn Batute, odr`avao se stolje-<br />
}ima. Sve do ovog rata. Ka`u da je upravo ta ramazanska slika<br />
velikodu{nosti i susretanja jedna od tu`nih slika koje su skoro pa<br />
i{~ezle u dana{njoj Siriji izranjavanoj ratnim strahotama. Porodice<br />
su razbijene i razdvojene, a ljudskim `ivotima upravljaju smrt,<br />
strah, neima{tina, otu|enost, izoliranost i podjele.<br />
- a onome koji se Allaha boji, On }e izlaz na}i i opskrbi}e<br />
ga odakle se i ne nada; onome koji se u Allaha uzda, On mu je<br />
dosta. Allah }e, zaista, ispuniti ono {to je odlu~io; Allah je svemu<br />
ve} rok odredio. (65:2,3.)<br />
22 JUNI 2017.
ISKRE<br />
O jednoj dovi<br />
Ukrcav{i 15.000 vojnika na 36 ratnih brodova,<br />
francuski kralj Louis IX je, uz podr{ku pape<br />
Innocenta IV, 1248. godine, krenuo u novi krsta{ki<br />
pohod, sedmi po redu. Ovoga puta cilj je bio<br />
Egipat, a potom i Jerusalem.<br />
Krsta{ka vojska se, kao i u prethodna dva<br />
pohoda, iskrcala u Damieti (Dumjatu), koju su<br />
muslimanski vojnici i stanovni{tvo neposredno<br />
prije toga napustili. Zakora~iv{i na tlo muslimanske<br />
dr`ave, Luis IX poslao je pismo sultanu Salihu<br />
Ejjubu u kojem mu poru~uje:<br />
Vi znate da nam narod Al-Andalusa donosi<br />
novac i poklone iako ih mi tjeramo kao stoku<br />
i ubijamo njihove mu{karce, a od njihovih<br />
`ena pravimo udovice i zarobljavamo njihove<br />
dje~ake i djevoj~ice, a njihove ku}e ostavljamo<br />
praznima. Rekao sam Vam dovoljno i savjetovao<br />
sam Vas do kraja, pa sada, i ako mi prisegnete<br />
najsna`nijom zakletvom i ako odete kr{-<br />
}anskim sve{tenicima i monasima i ako pred moje<br />
o~i donesete svije}e kao znak povinovanja kri`u,<br />
sve to me ne}e odvratiti od toga da Vas prona|em<br />
i ubijem na najdra`em Vam mjestu na zemlji. Ako<br />
}e ova zemlja biti moja, onda je ona poklon koji<br />
mi je dat u ruke, a ako }e biti Va{a i pobijedite<br />
me, onda }ete Vi imati prednost. Rekao sam Vam<br />
i upozorio Vas o svojim vojnicima koji me slu{aju.<br />
Oni mogu ispuniti doline i planine, ima ih kao<br />
kamenja, a Vama }e biti poslani s ma~evima smrti<br />
i uni{tenja.<br />
Krsta{ka vojska se zadr`ala u Damieti nekoliko<br />
mjeseci, tokom kojih im je neprestano stizalo<br />
poja~anje u ljudstvu. Kada su doznali za smrt<br />
sultana Salih Ejuba, odva`ili su se i krenuli prema<br />
Kairu. Prvo su nenadano napali muslimanske trupe<br />
nadomak Damiete i uputili se prema El-Mensuri u<br />
kojoj je bila smje{tena sultanova pala~a.<br />
Kada su ~uli da je ummet napadnut, prema<br />
Menuri su krenuli mnogi muslimanski borci iz raznih<br />
krajeva Magreba. Me|u njima je bio i {azilijski {ejh<br />
Ebu-Hasan Muhammed ibn Nasir ed-Dar’i iz Feza,<br />
zajedno sa svojim muridima. Cijeli svoj dotada{nji<br />
`ivot posvetio je ja~anju vjere svojih savremenika<br />
i o`ivljavanju {erijata. Njegovi u~enici su odlazili<br />
plemenima oko Susa i u sve ju`ne regione Maroka<br />
i donosili im vjeru islam. Njihov cilj je bio da upu-<br />
}uju ljude, osnivaju {kole, d`amije i zavije posve}ene<br />
ibadetu i zikru, naro~ito u~enju salavata na<br />
Bo`ijeg Poslanika. Iako tad ve} u poodmaklim<br />
godinama i skoro slijep, {ejh Ebu-Hasan zauzeo<br />
je svoje mjesto u prvim borbenim redovima u bici<br />
za Mensuru. Pred sami po~etak bitke zapo~eo je<br />
u~iti dovu za pobjedu nad neprijateljem koja je po<br />
njemu dobila ime Nasiri dova.<br />
Zapovjednik muslimanske vojske memeluk<br />
Baibers el-Budukdari naredio je da se muslimanske<br />
trupe sakriju u gradu i da se kapije gradskog<br />
utvr|enja ostave otvorene. Kada je krsta{ka vojska<br />
stigla i nai{la na otvorene gradske kapije, vojnici<br />
su pomislili da je i ovaj grad napu{ten i pohrlili<br />
unutra. Ubrzo su se na{li sa svih strana opkoljeni<br />
muslimanskim snagama koje su na njih krenule<br />
svom silom. Krsta{ka vojska pretrpjela je ogromne<br />
gubitke, preko 15 hiljada ratnika ostalo je na<br />
bojnom polju, a nekoliko hiljada ih je zarobljeno.<br />
U panici i rasulu, ostaci krsta{kih snaga su se<br />
povukli izvan Mensure, s namjerom reorganizacije<br />
i ponovog napada. Me|utim, muslimanska vojska<br />
ih je tako blokirala da su se uskoro suo~ili s gla|u,<br />
epidemijama, a onda i dobrovoljnim prelascima na<br />
stranu muslimana. Kakva je agonija vladala me|u<br />
krsta{ima pokazuje jadikovka jednog templara:<br />
Bijes i tuga su se nastanile u mom srcu tako<br />
~vrsto da sam se jedva usudio ostati `iv. ^ini se da<br />
Bog `eli da podr`i Turke kako bismo mi izgubili...<br />
ah, Gospodaru (Bo`e), te{ko meni, Isto~no<br />
kraljevstvo je tako te{ko pora`eno da nikada ne}e<br />
biti u stanju da se ponovo uzdigne. Svako ko `eli<br />
da se bori protiv Turaka je lud, za Isusa Hrista se ne<br />
bori niko vi{e. Oni su pobijedili, oni }e pobijediti.<br />
Iako pora`en, kralj Louis IX je poku{avao da<br />
pregovara, nude}i muslimanima Damietu u zamjenu<br />
za Jeruselem i neke gradove na sirijskoj obali. Ponuda<br />
je odbijena i krsta{ka vojska je uskoro definitvno<br />
pobije|ena u bici kod Fariskura, ~ime je ozna~en<br />
kraj i propast Sedmog krsta{kog pohoda. Louis IX,<br />
kao i njegova bra}a, zarobljen je i zato~en u ku-<br />
}i sultanovog sekretara Ibrahim ibn Lukmana,<br />
RAMAZAN 1438. 23
ISKRE<br />
a za njegovog ~uvara je<br />
postavljen evnuh Subih el-<br />
-Muazami. Obolio je od<br />
dizenterije, ali ga je izlije~io<br />
jedan muslimanski doktor. Nakon<br />
polo`ene zakletve da vi{e ne}e<br />
ratovati protiv Egipta, oslobo|en<br />
je za otkupninu od 400.000<br />
dinara, zajedno sa svojom bra}om<br />
i 12 hiljada ratnih zarobljenika.<br />
O nadmenom i osorom Louisu<br />
IX uskoro su po~eli pisati satiri~ne<br />
stihove, poput sljede}eg:<br />
Ako oni (Franci) odlu~e da<br />
se vrate radi osvete ili da ~ine<br />
zlodjela, recite im: Ku}a Ibn<br />
Lukmana je netaknuta, lanci<br />
su jo{ uvijek tamo, kao i evnuh<br />
Subih.<br />
Mnogo stolje}a poslije,<br />
francuski vladari ponovo su<br />
do{li sa svojom vojskom na<br />
podru~je Magriba i ovoga puta<br />
uspjeli zagospodarati njime<br />
putem svoje kolonijalne vlasti.<br />
Aparthejd kojim je vladala<br />
francuska kolonijalna vlast<br />
u Maroku podrazumijevao<br />
je svakodnevna poni`avanja<br />
muslimanskog stanovni{tva,<br />
njihovog dostojanstva, vjere,<br />
tradicije i kulture i dokazivanje<br />
superiornosti kolonijalnih<br />
gospodara. Obespravljenost,<br />
zatvaranja i<br />
mu~enja ulijevali su bezna|e<br />
i strah u srca muslimana.<br />
Opisuju}i tu atmosferu<br />
straha i izbezumljenosti,<br />
spisateljica Leila Abouzeid u<br />
svojim memoarima o vremenu<br />
okupacije Maroka spominje<br />
slu~aj jednog ~ovjeka koji<br />
je bio uhap{en zato {to nije<br />
pozdravio jednog francuskog<br />
oficira pored kojeg je pro{ao<br />
na ulici. Njegova zatvorska<br />
kazna pod-razumijevala je<br />
i radnu obavezu u selu gdje<br />
je `vjela Leila. Jednog dana,<br />
obavljaju}i zadati posao, na<br />
ulici je ponovo susreo onog oficira<br />
dok je jahao na konju. ^ovjek<br />
je spustio teret koji je nosio i<br />
pozdravio oficira jednom, pa za<br />
svaki slu~aj i drugom rukom.<br />
Ovaj ga je upitao za{to ga dvaput<br />
pozdravlja, a ~ovjek mu odgovori<br />
da je jedan pozdrav za njega, a<br />
drugi za njegovog konja, za svaki<br />
slu~aj.<br />
U takvim okolnostima, nakon<br />
skoro osam stolje}a, ponovo je<br />
otkrivena dova {ejha Ibn Nasira.<br />
Dova se ubrzo pro{irila {irom<br />
Magriba i muslimani su se po~eli<br />
okupljati i zdu{no je u~iti u skoro<br />
svakoj d`amiji. Nova atmosfera odlu~nosti,<br />
samouvjerenosti i poleta<br />
postala je, ka`u, tako o~ita da<br />
su je primijetile i kolonijalne<br />
vlasti. Reakcija na ova doga|anja<br />
stigla je iz Pariza u vidu naredbe<br />
o zabrani javnog u~enja Nasiri<br />
dove u d`amijama. Me|utim, sama<br />
ta zabrana kod muslimana<br />
je protuma~ena kao pobjeda<br />
i, od tog datuma, njihova<br />
borba za nezavisnost postala je<br />
nezaustavljiva i uskoro krunisana<br />
pobjedom.<br />
Nasiri dova opet je otkrivena<br />
u dana{njem te{kom historijskom<br />
trenutku za muslimane. Nije<br />
mali <strong>broj</strong> onih koji dana{nje<br />
stanje muslimanskog ummeta<br />
upore|uju sa stanjem u kojem<br />
se on na{ao tokom spomenutog<br />
Sedmog krsta{kog rata, ili tokom<br />
kolonijalne okupacije Magriba iz<br />
pro{log stolje}a. Oni smatraju da<br />
bi i savremeni muslimani „u~e}i<br />
ovu dovu i razumijavaju}i njezine<br />
rije~i, po~eli da razmi{ljaju,<br />
planiraju i djeluju, s jasnom<br />
spoznajom da nisu neprijatelji<br />
oni koji imaju mo}, da je njihov<br />
novac, zapravo, bezvrijedan i<br />
da je njihovo uspostavljanje reda<br />
~isto sijanje haosa.“<br />
Mo} ove molitve imama<br />
Muhammeda ed-Dari’a le`i u<br />
njenoj jednostavnosti, njenoj ~isto}<br />
i i iskrenom obra}anju Allahu,<br />
d`elle {anuhu. Neophodno je da<br />
molimo Boga da na{i grijesi<br />
budu opro{teni, da Njegova<br />
milost bude spu{tena na<br />
nas, da socijalna pravda<br />
bude uspostavljena,<br />
uprkos nama ovakvima,<br />
da pogre{na ~injenja budu<br />
ispravljena, da pravednost<br />
ponovo zavlada u na{im<br />
zemljama, tako da siroma{ni<br />
vi{e ne budu u<br />
potrebi, da se mladi mogu<br />
obrazovati, da ki{a bude<br />
blagorodna i na{e nagrade<br />
obilne.<br />
To je molba da budemo<br />
oslobo|eni od agresije stranaca<br />
u zemljama nad<br />
kojima oni nemaju pravo–<br />
– molba koja je jako<br />
potrebna u dana{njem<br />
svijetu optere}enom invazijama<br />
i teritorijalnim<br />
okupacijama. Kona~no,<br />
njome se tra`i, ne da na{i<br />
neprijatelji budu uni{teni,<br />
ve} da jednostavno njihovi<br />
planovi, zavjere i<br />
zlo koje uzrokuju, budu<br />
zaustavljeni. Njena su{tina<br />
je milost koja je zapravo<br />
su{tina Bo`ijeg poslanika<br />
Muhammeda, sallallahu<br />
alejhi ve sellem, koji je poslan kao<br />
milost svim svjetovima.<br />
Link za Nasiri dovu:https://<br />
bewley.virtualave.net/Nasiri_Dua.<br />
pdf<br />
A.H. <br />
24 JUNI 2017.
AKTIVIZAM<br />
SUSRET S<br />
MUHAD@IRIMA SIRIJE<br />
RIJE^IMA SE NISMO RAZUMJELI, ALI SRCEM JESMO.<br />
AMINA \ULOVI]<br />
Alema Mehi} ro|ena je 1991. godine u Gra~anici. Djetinjstvo je provela u rodnoj Maloj Brijesnici, gdje je<br />
zavr{ila osnovnu {kolu. Potom je zavr{ila Behram-begovu medresu u Tuzli. Prvi ciklus studija zavr{ila je na<br />
Filozofskom fakultetu u Sarajevu, Odsjek za psihologiju, gdje 2016. sti~e i zvanje magistra psihologije.<br />
Svoj dru{tveni anga`man po~ela je u medresanskim danima, kroz aktivnosti humanitarne sekcije, a svoj<br />
volonterski i humanitarni rad nastavlja sve do danas. Nakon zavr{etka prvog ciklusa studija, dobija posao<br />
u MFSEMMAUS-u na mjestu koordinatora za razvoj i saradnju, gdje i danas radi. U~esnica je prvog i<br />
drugog konvoja pomo}i sirijskim izbjeglicama - BiH za Siriju.<br />
Draga Amina, kada sam dobila<br />
tvoju poruku da napi{em nekoliko<br />
re~enica o svome iskustvu, mislila<br />
sam da }e mi to biti veoma lahko i<br />
da }u uspjeti da prenesem dio svojih<br />
utisaka u nekoliko re~enica. Ipak,<br />
na{la sam se u velikoj nedoumici.<br />
Na`alost, u nekoliko re~enica<br />
nemogu}e je opisati ono {to sam<br />
imala priliku vidjeti i do`ivjeti.<br />
Iako sam se pripremala i pratila<br />
situaciju i stanje izbjeglica i onoga<br />
{to se de{ava u Sriji, kako bih lak{e<br />
podnijela susret s izbjeglicama, niti<br />
jedna priprema nije bila dovoljna za<br />
ono {to smo vidjeli. Razli~ite vrste<br />
emocija bile su prisutne tokom na{e<br />
posjete: od tuge, razo~arenja, bijesa,<br />
a danas je taj osje}aj prerastao u<br />
osje}aj sre}e i ispunjenosti. Zahvalna<br />
sam Dragom Bogu {to sam imala<br />
priliku sve to vidjeti, koliko god je<br />
bilo stresno. To putovanje je za mene<br />
predstavljalo jedno veliko iskustvo i<br />
`ivotnu lekciju.<br />
Zahvalnost i dare`ljivost<br />
Dok sam gledala djecu koja su<br />
ostala bez igdje ikoga na svijetu,<br />
sjetila sam se svojih roditelja,<br />
blagodati kojom me Bog po~astio, a<br />
koja je neprocjenjiva i nemjerljiva.<br />
Tokom posjete ranjenicima,<br />
zahvaljivala sam Bogu na zdaravlju<br />
koje mi je podario, a tokom<br />
posjete izbjeglicama koje `ive u<br />
improvizovanim {atorima, bila sam<br />
zahvala Bogu {to imam krov nad<br />
glavom i ku}u kojoj se vra}am nakon<br />
svega {to me zadesi, bilo uspje{no<br />
ili manje uspje{no. Zahvaljivala sam<br />
Bogu na blagodatima koje imam, ali<br />
su se javljala i pitanja bez odgovora<br />
kao {to su:<br />
Kome i gdje }e se ova djeca<br />
RAMAZAN 1438. 25
AKTIVIZAM<br />
vratiti? Ko }e njih pomilovati po<br />
glavi, pru`iti im zagrljaj, pohvaliti ih<br />
za uspjeh u {koli, razgovarati s njima?<br />
Ko }e djevoj~ice nau~iti kuhati?<br />
Neprocjenjivo je iskustvo vidjeti<br />
dje~aka koji nema ni{ta od prethodno<br />
na<strong>broj</strong>anog, a hrabro podnosi stanje<br />
koje ga je zadesilo. On se solidari{e s<br />
ostalom djecom i, umjesto da slatki{<br />
koji je dobio, ostavi za sebe, on ga<br />
podijeli s ostalom djecom. Na kraju<br />
za sebe ne ostavi ni{ta.<br />
Zastanimo na trenutak i zapitajmo<br />
se koliko smo mi spremni dati<br />
ono {to imamo i da li se dovoljno<br />
solidari{emo s drugima?<br />
Znanje – najmo}nije oru`je<br />
Na tvoje pitanje {ta me posebno<br />
dojmilo, mogu re}i, sa sigurno{}u,<br />
da je to `elja za znanjem i u~enjem<br />
koju ova djeca imaju. Tokom posjete<br />
jednoj {koli, nakon tuge i razo~arenja,<br />
osjetila sam olak{anje jer sam vidjela<br />
da }e ova djeca biti na Pravom putu, uz<br />
Bo`iju pomo}. Zaplakala sam nakon<br />
{to sam ~ula u~enje sure Ed-Duha<br />
koje je jedna djevoj~ica prou~ila<br />
da nam izrazi dobrodo{licu tokom<br />
na{e posjete ku}ama u kojima `ive<br />
jetimi. Nakon toga sam se postidjela,<br />
a potom obradovala. Toliko emocija<br />
u nekoliko minuta.<br />
Zaplakala sam jer sam prethodno<br />
znala zna~enje sure koju je u~ila te<br />
sam se sjetila da je djevoj~ica jetim<br />
i da je sama na Ovom svijetu ostala,<br />
s mno{tvom prethodnih potpitanja.<br />
Postidjela sam se jer djevoj~ice<br />
koje su smje{tene u internatima za<br />
jetime, osim te sure znaju napamet i<br />
druge, mnogo ve}e, sure i odlomke<br />
iz Kur’ana.<br />
Obradovala sam se jer je `elja ove<br />
djece da nau~e cijeli Kur’an napamet,<br />
kako bi im bio vodilja kroz `ivot, ali<br />
i da u~e i osoposobljavaju se jer je<br />
znanje najmo}nije oru`je kojim }e<br />
oni braniti sebe i najbolji materijal<br />
kojim }e graditi svoju budu}nost.<br />
Sada, dok iz topline svog doma<br />
razmi{ljam o ovoj situaciji, jasno mi<br />
je da u~enje sure Ed-Duha nije bilo<br />
slu~ajno, ve} poruka i emanet {ta je<br />
to {to treba da ~inim.<br />
Allah, d`elle {anuhu, nas upu}uje<br />
da prona|emo sre}u u pomaganju<br />
drugima, ophode}i se prema ljudima<br />
i spominju}i Allahove blagodati<br />
koje nam je On podario i koje su<br />
mnogo<strong>broj</strong>nije od na{ih briga.<br />
Stoga nam je ovo svima poziv da<br />
ne zatvorimo o~i pred duhovnom<br />
paralizom ~ovje~ansta dok gleda zlo~ine<br />
koji se de{avaju nad nevinim ljudima.<br />
26 JUNI 2017.
Morala sam ponovo do}i<br />
Nakon mog prvog odlaska u pratnji<br />
prvog humanitarnog konvoja iz BiH<br />
koji je bio u mjesecu januaru, znala<br />
sam da }u se vratiti. Kada bi me neko<br />
upitao za{to ponovo idem, s obzirom<br />
da sada ve} znam gdje idem, kakvo<br />
je stanje i za{to se izlagati dodatnom<br />
stresu, te da ja kao psiholog treba<br />
da vodim ra~una o svom mentalnom<br />
zdravlju, nisam znala objasniti zbog<br />
~ega moram i}i. Osje}ala sam da<br />
imam obavezu da idem, to je bila<br />
jedina odluka u mom `ivotu bez<br />
dodatnih preispitivanja.<br />
Te{ko je objasniti emocije koje<br />
sam pro`ivljavala prije samog<br />
odlaska. Bila je to sre}a jer sam znala<br />
da je ovaj put na{a mala BiH, uz<br />
veliko zalaganje d`ematlija i imama<br />
Muftijstva tuzlanskog, prikupila<br />
16 {lepera humanitarne pomo}i i<br />
pokazala svoju veliku humanost i<br />
solidarnost. Pokazala je da njeni<br />
stanovnici nisu zaboravili kako je<br />
njima bilo prije 20-ak godina, te da<br />
je ljudskost i potreba za pomaganjem<br />
drugima osobina koja krasi<br />
Bo{njake. S druge strane, osje}ala<br />
sam tuga jer znam da }u sresti veliki<br />
<strong>broj</strong> malehnih okica, malehnih ali<br />
hrabrih, punih `ivota, iako su sami<br />
na Ovom svijetu. U isto vrijeme, osje-<br />
}ala sam i srame`ljivost jer pripadam<br />
~ovje~anstvu koje je, zahvaljuju}i<br />
nedostatku savjesti, dozvolilo da se<br />
nasilje nad drugima vr{i i da cijeli<br />
svijet to mirno posmatra. @alostilo<br />
me {to je dopu{teno da, ne jedno<br />
ili dvoje djece ostane bez najmilijih,<br />
ve} njih preko hiljadu i pet stotina,<br />
i da oni, kao i ostala djeca, nemaju<br />
pravo na sretno djetinstvo, da se kao<br />
i ostala djeca ne mogu {kolovati,<br />
igrati fudbal sa svojim vr{najcima i<br />
odrastati u miru, a ne gledati kako im<br />
ubijaju vr{njake.<br />
I dok sve po<strong>broj</strong>ane emocije<br />
preplavljuju moje misli, ja ipak<br />
odlu~ujem da krenem.<br />
Ne{to je ostalo nedovr{eno. Taj<br />
osje}aj me proganjao i nije sasvim<br />
slu~ajno.<br />
Tokom na{eg boravka, imali<br />
smo priliku obi}i ranjenike koji<br />
su smje{teni u improvizovanim<br />
ambulantama, kao i ku}ama<br />
gdje su smje{teni ranjenici jer se<br />
svakodnevno pove}ava njihov <strong>broj</strong>.<br />
Nije bilo lahko gledati osobe koje<br />
su mojih godina i mla|i od mene da<br />
su izgubili dio tijela i slu{ati njihove<br />
pri~e kako se ne}e mo}i vi{e nikada<br />
kretati. Svaki izgubljeni dio tijela<br />
tih osoba ima svoju pri~u, a ono<br />
{to je zanimljivo je da su uglavnom<br />
stradali tokom pomo}i drugima. U<br />
tim trenucima, ~ovjek razmi{lja o<br />
blagodatima koje ima, a na kojima<br />
vrlo ~esto ne zahvaljuje Uzvi{enom.<br />
Jetimhane<br />
Posebno je emotivan obilazak<br />
jetimhana-internata, mjesta gdje su<br />
smje{eni jetimi, djeca koja su ostala<br />
sama bez igdje ikoga. Posebno vas<br />
ostavi bez daha odnos domicilnog<br />
stanovni{tva prema izbjeglicama,<br />
a naru~ito prema jetimima. Oni<br />
se prema njima odnose s toliko<br />
po{tovanja. Mjesta gdje su oni<br />
smje{teni nazivaju internatima, a<br />
sve izbjeglice nazivaju muhad`irima<br />
(gostima). Tako smo imali priliku<br />
da vidimo da su stanovnici<br />
Reyhanilja svaki slobodni prostor,<br />
improvizovanu ku}u, gara`u<br />
ili ono {to su imali dostupno,<br />
ustupili nekome od gostiju, kako<br />
bi se smjestili. Uslovi gdje ovi ljudi<br />
borave ne mogu se porediti ni s bilo<br />
kojom situacijom s kojom sam se<br />
do sada srela, iako sam nailazile na<br />
mnogo<strong>broj</strong>e lo{e uslove u kojima se<br />
i u BiH `ivi.<br />
Svaki moj susret s izbjeglicama<br />
AKTIVIZAM<br />
je pri~a za sebe, ali }u izdvojiti<br />
jednu situaciju koja je za mene bila<br />
posebna.<br />
Jo{ jedan topao zagljaj za Hanah<br />
Prvi dan nakon na{eg dolaska<br />
u Reyhanli, `enski dio ekipe<br />
Selma, Lejla i ja pozvane smo da<br />
prisustvujemo programu koje su<br />
djevoj~ice/jetimi, koje su smje{tene<br />
u jetimhanama, pripremile. Nakon<br />
{to smo se ugodno smjestile i ~ekale<br />
po~etak programa, primijetile smo<br />
da nas jedna od djevoj~ica kri{om i<br />
srame`ljivo gleda. Pozvale smo je da<br />
sjedne pored nas, ali ona je odbila.<br />
Ostali gosti su kasnili pa se na{e<br />
~ekanje oduljilo. Meni je trajalo cijelu<br />
vje~nost. Djevoj~ice su tr~karale<br />
okolo i provjeravale da li je sve<br />
spremno za nastup. Iako su izgubile<br />
sve, one su najhrabrija i najveselija<br />
bi}a na svijetu. Hrabrost, odva`nost<br />
i stoi~ko podno{enje svega {to se<br />
de{ava oko njih ~ini ih najhrabrijim<br />
bi}ima na dunjaluku.<br />
Dok smo ~ekale ostale goste,<br />
pogledom sam prelazila preko<br />
sale i promatrala te lijepe i vesele<br />
djevoj~ice. Na trenutak, pogled mi<br />
zastade na djevoj~ici koja nas je od<br />
na{eg dolaska kri{om posmatrala.<br />
Sada to ve} nije bio srame`ljivi<br />
pogled, gledala je s odlu~no{}u, `ele-<br />
}i da mi ne{to poru~i. Sporazumjeti<br />
se nismo mogle, ali sam imala osje-<br />
}aj kao da se od ranije poznajemo.<br />
RAMAZAN 1438. 27
Pomislila sam da nakon toga<br />
nemam vi{e snage, a potom je po~eo<br />
program i jedna od djevoj~ica je<br />
po~ela da u~i ajete iz Kur'ana: ^ovjek<br />
je, uistinu, stvoren malodu{an,<br />
kada ga nevolja sna|e – bri`an je, a<br />
kada mu je dobro – nepristupa~an<br />
je, osim vjernika, koji molitve svoje<br />
budu na vrijeme obavljali, i oni koji<br />
povjerene im amanete budu ~uvali i<br />
obaveze svoje ispunjavali.<br />
Lekcije `ivota<br />
Mogo je poruka iz ovog doga|aja<br />
i mog susreta s muhad`irima Sirije.<br />
Neke od tih poruka ili lekcija `ivota<br />
dijelim s vama:<br />
- Ono {to zadesi ljude koji vjeruju<br />
Osje}ala sam se sramotno, bijesno, a<br />
usnu sam grizla kako ne bih pustila<br />
suzu jer, dok sam promatrala kako<br />
veselo skaku}u, uprkos svemu {to<br />
im se dogodilo, nisam htjela da me<br />
neko od njih vidi i da osje}a kao da<br />
ih sa`alijevam.<br />
Ubrzo sam s moje lijeve strane<br />
osjetila blagi dodir. Ispred mene je<br />
stajala ta ista djevoj~ica koja nas je<br />
od na{eg dolaska promatrala, dr`e-<br />
}i crvenu ru`u u ruci. Nazvala mi je<br />
selam i pru`ila ru`u koju je dr`ala<br />
u svojoj ruci. U znak zahvalnosti,<br />
poljubila sam je i zagrlila. U tom<br />
trenutku, ona me toliko jako prigrlila<br />
i nekoliko minuta ostala nepomi~no<br />
privijena uz mene. Dok sam osje-<br />
}ala taj jaki stisak, prisjetila sam se<br />
na{eg prvog susreta, kada je u{la u<br />
prostoriju gdje smo sjedili i zbunjeno<br />
tra`ila mjesto gdje }e sjesti. Tada je<br />
potr~ala prema meni i sjela do mene.<br />
Iako su djeca obi~no stidljiva i te`e<br />
uspostavljaju kontakt sa strancima,<br />
ona me odmah pogledala u o~i,<br />
poljubila mi ruku i nje`no se privukla<br />
meni u zagrljaj. Ni slutila nisam da je<br />
to ona ista djevoj~ica koja je tra`ila<br />
nekoga ko }e joj pru`iti zagrljaj.<br />
Dok sam je milovala po kosi,<br />
grudni ko{ mi se po~eo da ste`e,<br />
suze su navirale na o~i, a tjeskoba je<br />
ubrzo zazuzela cijelo tijelo. U sebi<br />
sam molila Boga da mi da snage da<br />
izdr`im, da ne zapla~em, jer nisam<br />
`eljela da se ona osje}a lo{e.<br />
Nekoliko minuta kasnije odvojila<br />
se od mene, pokazala mi je na<br />
moj aparat koji je stajao na stolu.<br />
Shvatila sam da `eli da se slikamo<br />
i krenula sam da je slikam, ali ona<br />
je ne{to po~ela da govori {to ja<br />
nisam razumjela. Potom mi je htjela<br />
pokazati ne{to, ali i dalje nisam<br />
mogla da shvatim {ta `eli. Pustila<br />
sam je da vidim {ta }e uraditi jer<br />
je nisam razumjela. Uzela je aparat<br />
i namjestila se da se nas dvije<br />
slikamo, onako kako smo to uradile<br />
kao i prvi put kada sam je upoznala<br />
i kada smo napravile na{ prvi selfie.<br />
Pokazala je na moj telefon i ja<br />
sam joj ga dodala. Po~ela je da tra`i<br />
slike, bilo mi je ~udno {to lista slike,<br />
ali zapravo ona je tra`ila na{u prvu<br />
sliku. Nakon toliko vremene i toliko<br />
ljudi koji su bili i pro{li, ona me se<br />
sje}a. Nije zaboravila na{ zagrljaj.<br />
To je bilo jedino {to sam joj u tom<br />
trenutku mogla pru`iti.<br />
Mo`da je taj zagrljaj bio ne{to<br />
malo za mene jer sam tada imala<br />
nijjet samo da osjeti toplinu zagrljaja<br />
koju joj njena starija sestra nikada<br />
vi{e ne}e mo}i pru`iti. Allahovom<br />
voljom, uspjela sam. Dok su mi<br />
navirala sje}anja na taj doga|aj, a<br />
tijelo klonulo, snage je ostalo samo<br />
toliko da je jo{ jednom jako zagrlim<br />
i privijem uz sebe i da ostanemo<br />
zagrljene. To je bio razlog za moj<br />
povratak, jo{ jedan topal zagljaj za<br />
Hanah, ni manje ni vi{e.<br />
28 JUNI 2017.
u Uzvi{enog Allaha – oni su time<br />
zadovoljni, i za to {to (o)trpe, oni<br />
o~ekuju nagradu. Ukoliko ih nekad<br />
i zaobi|e zadovoljstvo, oni se<br />
oslanjaju na strpljivost i pouzdanje<br />
u zaslu`enu nagradu. Tako je slu~aj<br />
i sa sirijskom djecom koja su ostala<br />
sama, koja strpljivo i dostojanstveno<br />
~ekaju nagradu, ali i poruka za sve<br />
one koji `ive u blagostanju, spavaju<br />
u toplim domovima, imaju {ta jesti i<br />
imaju nekoga ko }e ih za{titi.<br />
- Svako onaj ko ima trun volje i<br />
`eli vidjeti neku promjenu, da li na<br />
sebi ili u dru{tvu, poruka je da iza|e<br />
iz udobnosti svoga doma - sada,<br />
ovog trenutka. Mali, ali ustrajni<br />
koraci sigurno }e jednog dana<br />
postati veliki. Raditi s ljudima jako<br />
je te{ko, zahtijeva mnogo odricanja<br />
i strpljenja, ali oni mali trenuci<br />
zadovoljstva, poput osmijeha,<br />
pogleda punog nje`nosti, u~ine<br />
vrijednim na{e vlastito postojanje.<br />
Osjetite svoju svrhu.<br />
- Mentalno i emocionalno,<br />
~ovjek je sazdan na na~in da ga<br />
obavljanje nekog hairli posla<br />
ispunjava pozitivnim osje}ajem,<br />
~ini sretnim, ~ini ga da se osje-<br />
}a pobjednikom, da se u njegovim<br />
mislima nalazi smiraj i zadovoljstvo.<br />
Kada god obavi neki hairli posao,<br />
bilo koje veli~ine ili va`nosti, osje-<br />
}a navalu energije, entuzijazma,<br />
samopouzdanja, u njemu se budi<br />
snaga za `ivotom. ^injenje dobrih<br />
djela je i propisano u korist ~ovjeka,<br />
ali i dru{tva, jer pomaganjem<br />
poma`emo, zapravo, najvi{e sebi.<br />
Svakim iskreno u~injenim dobrom<br />
mo`emo o~ekivati nagradu i na<br />
Dunjaluku, a i na Ahiretu. Osmijeh<br />
je sadaka, lijepa rije~, zagrljaj, pa<br />
krenimo od osmijeha, u~inimo sebe<br />
i druge oko sebe sretnima.<br />
- Humanost je jedna lijepa<br />
osobina, a sre}a je uvijek ve}a<br />
kada se s nekim dijeli. U islamu je<br />
svako pozvan da, u skladu sa svojim<br />
statusom, pomogne drugom. Stoga,<br />
svako od nas ima svoju ulogu na<br />
Ovom svijetu i, u skladu s onim<br />
~ime raspola`e, mo`e pomo}i i<br />
olak{ati drugome, a pri tome imati<br />
na umu da i njega mo`e zate}i isto.<br />
Onaj koji je dao smrt i `ivot<br />
da bi isku{ao koji od vas }e bolje<br />
postupati; – On je Silni, Onaj koji<br />
pra{ta.<br />
Moja najve}a sre}a je {to sam<br />
uspjela jednoj djevoj~ici izmamiti<br />
osmijeh, djevoj~ici koja me se<br />
sjetila nakon 4 mjeseca, a da pri<br />
na{em prvom susretu nismo ni<br />
rije~i progovorile, rije~ima se nismo<br />
razumjele, ali srcem jesmo.<br />
Alema Mehi}<br />
U februaru i martu 2017. godine,<br />
u d`ematima i med`lisima<br />
Muftijstva tuzlanskog, realizirane<br />
su dvije akcije prikupljanja pomo}i<br />
ugro`enim ljudima i izbjeglicama iz<br />
Sirije. Organizacija MFS EMMAUS iz<br />
Doboj Istoka je predlo`ila ovu akciju<br />
i organizovala dostavu prikupljene<br />
pomo}i, a zna~ajnu podr{ku su<br />
dale vlasti Tuzlanskog kantona i<br />
Federalnog ministarstva za raseljena<br />
lica i izbjeglice, u pogledu transporta,<br />
kao i druge organizacije i pojedinci.<br />
Prvim konvojem, u februaru ove<br />
godine, otpremljeno je 120 tona<br />
bra{na, a drugim je poslano 340<br />
tona bra{na, 22.000 litara jestivog<br />
ulja i 8 paleta dje~ijih pelena. <br />
RAMAZAN 1438. 29
Plovidb<br />
LJUDI KOJI MIJENJAJU SVIJET<br />
30 AUGUST 2016.
LJUDI KOJI MIJENJAJU SVIJET<br />
a za Gazu<br />
JASMINA GOBELJI]-DEDI]<br />
Na jedan od ovih pohoda krenula su i dva broda s kompletno<br />
`enskom posadom. Amal i Zaytouna zaplovili su od Barselone<br />
prema Gazi u jo{ jednom pomorskom poku{aju razbijanja ilegalne<br />
izraelske blokade palestinske obale. Zaytouna i Amal zna~i<br />
“maslina” i “nada” i upravo s tim sentimentom ovi brodovi su povezli<br />
prominentne me|unarodne li~nosti koje su `eljele svojim statusom<br />
fokusirati pa`nju me|unarodne javnosti na konstantne posljedice<br />
blokade Palestine.<br />
ZUL-KADE 1437. 31
LJUDI KOJI MIJENJAJU SVIJET<br />
Jun 2017. ozna~it }e desetogodi{njicu<br />
izraelske blokade Pojasa<br />
Gaze. Izrael blokadu obja{njava kao<br />
reakciju na rezultate palestinskih<br />
izbora 2006., kada je pobjedu<br />
odnijela, po izraelskom vi|enju,<br />
teroristi~ka organizacija Hamas. Od<br />
tada do danas Izrael ima potpunu<br />
kontrolu nad pomorskim, kopnenim<br />
i avioputevima Pojasa Gaze. Blokada<br />
ima razaraju}e efekte na stanovni{tvo<br />
Gaze ~ija stopa nezaposlenosti, prema<br />
podacima iz 2015., prelazi 43%,<br />
nezaposlenost mladih prelazi 60%, a<br />
skoro 80% stanovni{tva Gaze prima<br />
neki oblik humanitarne pomo}i.<br />
Ekonomija Gaze je uni{tena usljed<br />
nemogu}nosti slobodnog prolaza<br />
ljudi i roba. Prema izvje{taju UN-<br />
-a, do 2020. Gaza }e biti mjesto na<br />
kojem je nemogu}e `ivjeti. Izraelska<br />
vojska uni{tila je ku}e, {kole i bolnice.<br />
Oko 97% raspolo`ive vode nije za pi-<br />
}e, a napajanje strujom je reducirano<br />
na samo nekoliko sati dnevno. Na<br />
365 km² prostora `ivi 1,8 miliona<br />
stanovnika, te je s toga razumljivo da<br />
mnogi ovaj prostor nazivaju “najve-<br />
}im zatvorom na otvorenom”.<br />
Iako se stanje palestinskog naroda<br />
nije umnogome promijenilo za ovih<br />
deset godina, ne zna~i da svijet nije<br />
uo~io da je promjena itekako potrebna.<br />
Me|unarodna koalicija “Flotila<br />
slobode” pokret je solidarnosti nastao<br />
kao “grassroots” inicijativa. Pokret<br />
~ine aktivisti diljem svijeta koji, kroz<br />
kampanje i javna zagovaranja, rade<br />
na okon~anju okupacije Gaze, a u<br />
svom djelovanju rade isklju~ivo po<br />
principima nenasilnog djelovanja i<br />
nenasilnog pokreta otpora. Koalicija je<br />
izraz solidarnosti prema palestinskom<br />
narodu, ali ne podr`ava niti jednu<br />
politi~ku stranku ili organizaciju i,<br />
prije svega, po{tuju ljudska prava<br />
svakog pojedinca, bez obzira na<br />
rasu, spol, pleme, nacionalnost, jezik,<br />
etni~ku pripadnost.<br />
Kako joj i samo ime ka`e, koalicija<br />
formira flotilu brodova koji plove prema<br />
Pojasu Gaze, s nadom da }e probiti<br />
izraelsku blokadu i uspjeti uploviti u<br />
palestinske vode. Na desetine ovakvih<br />
putovanja je bilo od 2008., ali samo pet<br />
je uspjelo do}i do Gaze. Iako brodovi<br />
nose odre|enu koli~inu medicinske<br />
opreme i druge humanitarne pomo-<br />
}i, istinska svrha same plovidbe je<br />
simboli~na. Aktivisti su svjesni da<br />
ovim poduhvatom preuzimaju rizik jer<br />
izraelske jedinice patroliraju du` obale<br />
i presre}u brodove. Ponekad je te{ko<br />
vidjeti stvarni utjecaj me|unarodnih<br />
aktivista koji plove u poku{aju da<br />
do|u do Gaze, da bi naposljetku bili<br />
presretani, hap{eni i deportovani.<br />
No, zna~aj ovih poduhvata vidljiv<br />
je u {irem kontekstu, gdje vidimo<br />
nastajanje sli~nih pokreta diljem<br />
svijeta.Tradicionalan odgovor mo}-<br />
nika na ovakve pokrete – upotreba<br />
nasilja – pokazao se neefektivnim.<br />
Takav slu~aj je bio i s Mavi Marmara<br />
brodom, 2010. Izraleski helikopteri su<br />
nadlijetali brod, a potom su i izraleske<br />
jedinice po~ele nasilno ukrcavanje<br />
na brod, {to je dovelo do konflikta<br />
izralelskih snaga i aktivista. Na`alost,<br />
tom prilikom je ~ak devet aktivista<br />
izgubilo `ivote, a vi{e ih je povrije|eno.<br />
Ipak, rezultat ovog ~ina bilo je to<br />
da je pokret Slobodna Gaza bio<br />
preplavljen zahtjevima za priklju~enje<br />
pokretu iz cijelog svijeta. Preko no}i je<br />
koalicija od {est narasla na 20 ~lanica,<br />
uklju~uju}i grupe iz Italije, Holandije,<br />
Norve{ke, [panije… Od tada tri flotile<br />
pomo}i su plovile do Gaze, ali nijedna<br />
nije uspjela probiti blokadu.<br />
32 AUGUST 2016.
LJUDI KOJI MIJENJAJU SVIJET<br />
Na jedan od ovih pohoda krenula<br />
su i dva broda s kompletno `enskom<br />
posadom. Amal i Zaytouna zaplovili<br />
su, u oktobru 2016., od Barselone<br />
prema Gazi u jo{ jednom pomorskom<br />
poku{aju razbijanja ilegalne izraelske<br />
blokade palestinske obale. Zaytouna<br />
i Amal zna~i “maslina” i “nada” i<br />
upravo s tim sentimentom ovi brodovi<br />
su povezli prominentne me|unarodne<br />
li~nosti koje su `eljele svojim statusom<br />
fokusirati pa`nju me|unarodne javnosti<br />
na konstantne posljedice blokade<br />
Palestine.<br />
Na ova dva broda bilo je oko<br />
trideset `ena, me|u njima i Malin<br />
Bjork, ~lanica Evropskog parlamenta,<br />
Mairead Maguire, dobitnica Nobelove<br />
nagrade za mir iz Sjeverne Irske,<br />
Fouzia Hassan, doktorica iz Malezije,<br />
spisateljica i scenaristica Naomi<br />
Wallace, turska atleti~arka Cigdem<br />
Topcouglu, ~iji je mu` ubijen 2010.<br />
na Mavi Marmari, te pukovnica<br />
ameri~ke vojske u penziji Ann Wright.<br />
Iako brodovi ~esto prevoze razli~ite<br />
vrste pomo}i, uklju~uju}i medicinsku<br />
opremu, gra|evinski materijal, te<br />
opremu za {kole, organizatori shvataju<br />
ove riskantne i skupe poduhvate kao<br />
simboli~ne “poruke nade i solidarnosti<br />
’za ljude u Gazi’”.<br />
Kapetanica Madeleine Habib, osvr}u}i<br />
se na izraelsku blokadu, rekla je:<br />
“Ovo je oduzimanje slobode pristupa<br />
palestinskom narodu, ovo je kreiranje<br />
zatvora na njihovoj zemlji, {to im<br />
onemogu}ava osnovna ljudska prava.”<br />
Ro|ena u Tasmaniji, egipatskog<br />
porijekla, Habib je mnogo putovala<br />
bliskoisto~nim prostorima i tada ju<br />
je posebno zainteresirao palestinsko-<br />
-izraelski konflikt. Ona ka`e da je ovo<br />
putovanje vi{e bilo “provokacija”<br />
nego humanitarna pomo}, iako brod<br />
prevozi i ne{to humanitarne pomo}i,<br />
cilj je ipak fokus usmjeriti na problem<br />
blokade i njegovo rije{avanje, bez<br />
~ega humanitarni napori ne pru`aju<br />
prave odgovore.<br />
“@elimo izazvati reakciju pozitivnim<br />
i simboli~nim naporima, na miran<br />
na~in”, rekla je Habib.<br />
Na upit za{to posadu ~ine samo<br />
`ene, Habib je odgovorila da je razlog<br />
pragmati~nost. Neke `ene bi oklijevale<br />
da u~estvuju ukoliko bi morale biti u<br />
sku~enom prostoru s mu{karcima.<br />
Khaldiya Abu Bakra, jedina ro|ena<br />
u Gazi me|u aktivisticama na brodu<br />
Amal, ka`e da je cilj odati po~ast palestinskim<br />
`enama. “Palestinske `ene<br />
su najvi{e pogo|ene posljedicama<br />
okupacije, tako da `ene diljem svijeta<br />
`ele odati po~ast i ozna~iti ulogu<br />
palestinskih `ena.”<br />
Ann Wright, pukovnica ameri~ke<br />
vojske u penziji i diplomata, bila<br />
je i na Mavi Marmari prije sedam<br />
godina.Wright je dala ostavku na<br />
svoje mjesto u Ministarstvu vanjskih<br />
poslova (State Department), u znak<br />
protesta protiv rata u Iraku 2003., a<br />
tako|er je propitivala i proizraleski<br />
stav svoje zemlje, te se uklju~ila u<br />
propalestinski aktivizam. Wright je,<br />
2009. god., organizovala protestnu<br />
{etnju za osloba|anje Gaze, grupu od<br />
1000. ljudi iz svih dijelova svijeta koji<br />
su planirali u}i u Gazu kroz Egipat<br />
Brod Amal, zbog tehni~kih pote{ko}a,<br />
morao je prekinuti putovanje,<br />
a kada se Zaytuna pribli`io na 35<br />
nauti~kih milja od obala Gaze, presrela<br />
ga je izraelska vojska i na njega su<br />
se nasilno ukrcale jedinice izraelske<br />
mornarice. Brod je zaplijenjen,<br />
aktivistice koje su bile na njemu su<br />
privedene i kasnije deportovane iz<br />
Izraela. Iako nisu uspjele probiti<br />
blokadu i u}i u Gazu, poduhvat ovih<br />
`ena odjeknuo je {irom svijeta.<br />
Brod `ena za Gazu imao je cilj<br />
osvijetliti surove posljedice koje<br />
izraelska blokada ostavlja, posebno<br />
na `ene i djecu, kao i ista}i klju~nu<br />
ulogu palestinskih `ena u dru{tvenom<br />
organizovanju i mobilizaciji. @ene<br />
koje su u~estvovale u ovom projektu<br />
i dalje se zala`u za ove ciljeve. Tako<br />
je, sredinom maja ove godine,<br />
organizacija Brod za Gazu iz [vedske,<br />
uprili~ila konferenciju u zgradi<br />
{vedskog parlamenta u [tokholmu.<br />
Fokus konferencije bila je situacija<br />
u kojoj `ive `ene pod blokadom i<br />
diskusija o tome kako se mogu braniti<br />
palestinska ljudska prava u Pojasu<br />
Gaze. Govornici na konferenciji bili su<br />
iz raznih zemalja, a me|u njima je bilo<br />
i nekoliko ~lanica posade Zaytune.<br />
Izvori:<br />
http://www.aljazeera.com/<br />
indepth/opinion/2016/09/<br />
women-flotilla-gaza-meresymbolism-160920091929127.html<br />
http://www.aljazeera.com/<br />
news/2016/09/female-flotillaaims-break-israeli-siegegaza-160918084128799.html<br />
https://en.wikipedia.org/wiki/MV_<br />
Mavi_Marmara<br />
http://reliefweb.int/report/<br />
occupied-palestinian-territory/gazastrip-humanitarian-impact-blockadejuly-2015-0<br />
https://www.unrwa.org/what_the_<br />
Gaza_blockade_means<br />
<br />
ZUL-KADE 1437. 33
MUSLIMANKA U HISTORIJI SVIJETA<br />
Noor Inayat Khan<br />
AZRA HASANOVI]<br />
Prva `ena koja je kao radiooperater poslana u svojstvu britanskog obavje{tajca u okupiranu Francusku<br />
tokom Drugog svjetskog rata bila je muslimanka Noor-un-Nisa Inayat Khan.<br />
Tipu sultan, veliki vojskovo|a,<br />
vladar, reformator i inovator, krajem<br />
18. stolje}a vodio je, zajedno sa svojim<br />
~uvenim ocem Hayder Alijem, nekoliko<br />
ratova protiv britanskih kolonizatora,<br />
brane}i nezavisnost svoga sultanata<br />
Mysore na jugu Indije. Kada su 1799.,<br />
tokom ~etvrtog Anglo-Mysore rata,<br />
znatno nadmo}nije i mnogo<strong>broj</strong>nije<br />
britanske trupe kona~no prodrle u<br />
glavni grad sultanata Srirangapatnu,<br />
Tipu sultanu je savjetovano da tajnim<br />
prolazima napusti grad i spasi se. On<br />
je to odbio rekav{i: „@ivjeti samo jedan<br />
dan kao lav puno je bolje nego `ivjeti<br />
stotinu godina kao {akal!“ Nastavio se<br />
neustra{ivo boriti i tog dana poginuo<br />
brane}i svoju slobodu i svoj dom.<br />
Nekoliko stolje}a kasnije, jedna<br />
od njegovih potomkinja donijela je<br />
istu odluku kao njen slavni predak<br />
i odlu~ila boriti se do smrti za ideale<br />
slobode i pravi~nosti. Ime joj je bilo<br />
Noor Inayat Khan.<br />
Noor Inayat Khan ro|ena je 1914.<br />
u Moskvi kao prvo dijete Inayat<br />
Khana, indijskog muslimana koji je<br />
dobar dio `ivota proveo na Zapadu,<br />
prenose}i ekstrakte sufijskih u~enja<br />
Evropljanima i Amerikancima. Njena<br />
majka bila je Pirani Amina Begum,<br />
ina~e Amerikanka ro|ena kao Ora Ray<br />
Baker. Nakon izbijanja Prvog svjetskog<br />
rata, porodica Khan seli se u London,<br />
a onda 1920. u okolicu Pariza. Nakon<br />
o~eve smrti 1927. godine, Noor, kao<br />
najstarija od ~etvero djece, postaje<br />
desna maj~ina ruka. Tiha i stidljiva<br />
djevojka upisuje se na Studij dje~ije<br />
psihologije na Sorboni, uporedo<br />
studiraju}i i muziku na pari{kom<br />
Konzervatoriju. Nakon studija po~ela<br />
je pisati poeziju i pri~e za djecu koje<br />
su redovno objavljivane u dje~ijim<br />
magazinima i na francuskom radiju.<br />
Njena prva knjiga Dvadest Jataka pri~a<br />
objavljena je 1939. Po izbijanju Drugog<br />
svjetskog rata, Noor se uklju~uje<br />
u obuku za medicinsku sestru pri<br />
francuskom Crvenom krstu. Me|utim,<br />
kada nacisti~ke trupe preuzimaju vlast<br />
u Francuskoj, porodica Khan napu{ta<br />
svoj dom i odlazi u Englesku.<br />
Noor je odgajana po strogim<br />
principima i `ivjela je u skladu sa<br />
svojim uvjerenjima o va`nosti ljudske<br />
slobode, miroljubivosti, nenasilju i<br />
religijskoj toleranciji. Pored toga, bila<br />
je ponosna na svoje indijsko porijeklo<br />
i jako je podr`avala indijsku ideju<br />
nezavisnosti od britanske kolonijalne<br />
vlasti i borbu za nezavisnost koja se tad<br />
jo{ uvijek vodila u Indiji. Ne ~udi s toga<br />
{to je njena averzija prema fa{izmu,<br />
okupaciji i nacisti~kim zlo~inima bila<br />
toliko jaka da je smatrala svojom<br />
du`no{}u da ustane protiv njih i bila<br />
spremna dati svoj `ivot u toj borbi.<br />
Nedugo nakon dolaska u Englesku,<br />
Noor se pridru`ila @enskim pomo}-<br />
34 AUGUST 2016.
MUSLIMANKA U HISTORIJI SVIJETA<br />
nim zra~nim snagama (WAAF), gdje<br />
je obu~avana za radiooperaterku.<br />
Zbog svog besprijekornog francuskog<br />
privukla je pa`nju i 1942. regrutovana u<br />
elitnu Obavje{tajnu jedinicu britanske<br />
vojske (SOE). Nakon kratkotrajne i<br />
nedovr{ene obuke, Noor Inayat Khan<br />
poslana je 1943. na tajni zadatak u<br />
okupiranu Francusku, kao prvi `enski<br />
radiooperater, pod kodnim imenom<br />
“Madeleine”. Taj zadatak je bio tako<br />
opasan da je o~ekivano kako }e po<br />
dolasku u Pariz pre`ivjeti maksimalno<br />
{est sedmica.<br />
Zajedno s dvije druge agentice<br />
uklju~ila se u mre`u „Doktor“ pari{kog<br />
Pokreta otpora. Samo ~etrdesetak<br />
dana od njenog dolaska u Pariz, sve<br />
radiooperatere iz te mre`e otkrila je<br />
i uhapsila Nacisti~ka obavje{tajna<br />
agencija Sicherheitsdienst (SD),<br />
zajedno sa stotinama ~lanova Pokreta<br />
otpora. Iako je kao jedini preostali agent<br />
dobila preporuku od pretpostavljenih<br />
u Engleskoj da se povu~e, jer je ~itava<br />
mre`a bila kompromitirana i `ivot<br />
joj je bio u opasnosti, Noor je odbila<br />
da to u~ini, znaju}i koliko je ono<br />
{to ona radi va`no za borbu protiv<br />
nacista. Kao jedini preostali britanski<br />
radiooperater u Parizu, Noor je<br />
nastavila da {alje u London vijesti koje<br />
je dobivala od preostalih francuskih<br />
~lanova njene grupe, stalno mijenjaju-<br />
}i mjesto boravka, mjesto transmisije<br />
i identitet. Uporno nastavljaju}i sa<br />
svojom misijom, postala je najtra`eniji<br />
britanski agent u Parizu, tako da<br />
je nacisti~ka obavje{tajna slu`ba<br />
krenula u {iroku i masovnu potragu<br />
za njom. Uprkos tome, Noor je uspjela<br />
samostalno rukovoditi svojom mre`om<br />
francuskih agenata i slati informacije u<br />
London ~itava tri mjeseca. A, onda se<br />
desila izdaja, neko od bliskih suradnika<br />
je odao njen polo`aj i Noor je, nakon<br />
sna`nog otpora, uhap{ena i odvedena<br />
u {tab SD-a na ispitivanje. Sitna,<br />
krhka i nje`na kakva je bila svojom<br />
pojavom, niko nije o~ekivao da ona<br />
ne}e pokleknuti pred nemilosrdnim SS<br />
oficirima. Me|utim, tokom ispitivanja<br />
koje je trajalo vi{e od mjesec dana, ona<br />
nije odala nikakve podatke o svojim<br />
aktivnostima, i ~ak je u dva navrata<br />
poku{ala pobje}i iz zatvora.<br />
Prilikom njenog hap{enja, nacisti<br />
su prona{li zabilje{ke o njenim<br />
javljanjima i, na osnovu njih, nastavili<br />
da {alju la`ne informacije u London,<br />
predstavljaju}i se kao ona. Zbog<br />
propusta u raspoznavanju razlika<br />
izme|u njenog jedinstvenog stila i stila<br />
njenih imitatora, Britanci su poslali jo{<br />
tri agentice direktno u nacisti~ke ruke.<br />
Zbog nesuradnje i otpora koji<br />
je pru`ala, Noor je premje{tena<br />
u zatvor u njema~kom gradu<br />
Pforzheim, u potpunoj tajnosti. Tu<br />
je provela deset mjeseci u samici,<br />
okovana lancima, jer je klasifikovana<br />
kao vrlo opasan zatvorenik. Tijela<br />
slomljenog neprestanim mu~enjem i<br />
izgladnjivanjem, na granici izdr`ljivosti<br />
i dalje je odbijala da oda bilo kakve<br />
informacije o svojim aktivnostima i o<br />
ljudima koji su bili s njom povezani.<br />
Skoro godinu dana nakon hap{enja,<br />
Noor Inayat Khan je, s jo{ tri agentice<br />
SOE iz drugog zatvora, preba~ena u<br />
Koncentracioni logor „Dahau“. Dva<br />
dana po dolasku, ujutro 13. septembra<br />
1944., njih ~etiri su ubijene pucanjem<br />
u potiljak, a njihova tijela potom<br />
spaljena u krematoriju.<br />
Noor Inayat Khan je 1949.<br />
posthumno nagra|ena najvi{im<br />
britanskim odlikovanjem za iskazanu<br />
hrabrost George Cross.<br />
U Francuskoj joj je dodijeljeno<br />
odlikovanje Croix de Guerre sa srebrenom<br />
zvijezdom, a kasnije su odr-<br />
`ane dvije komemoracije i godi{nja<br />
ceremonija povodom obilje`avanja<br />
njene smrti. U Londonu je 2012. u<br />
Gordon Square Gardens, blizu mjesta<br />
gdje je kao djevoj~ica `ivjela Noor<br />
Inayat Khan, otkrivena bista s njenim<br />
likom. Tako|er, 2014. objavljena je<br />
po{tanska markica Kraljevske po{te s<br />
njenim portretom, kao dio kompleta<br />
markica pod nazivom „Izvanredni<br />
`ivoti“.<br />
Ni{ta, niti njena nacionalnost, niti<br />
tradicija njene porodice, ni{ta od toga<br />
nije je obavezivalo da u~estvuje u ovom<br />
ratu. Ipak, ona je to izabrala. Izabrala<br />
je na{u borbu, u kojoj je u~estvovala<br />
s divljenja vrijednom, nepobjedivom<br />
hrabro{}u.<br />
(Madame de Gaulle-Anthonioz) <br />
ZUL-KADE 1437. 35
BLAGOSLOVLJENE GRA\EVINE<br />
36 JUNI 2017.
BLAGOSLOVLJENE GRA\EVINE<br />
RAMAZAN 1438. 37
AMENA OMEROVI]<br />
Gotovo sva umjetni~ka djela velikih<br />
kultura pro{losti omogu}ena su<br />
djelovanjem onih iznimnih mo}i<br />
{to ih u sebi sadr`e tradicija, sveto i<br />
religija. U objektivnom smislu, religija je<br />
ovisnost ~ovjeka o Vrhovnom Bi}u, a u<br />
subjektivnom, svijest o toj ovisnosti. U<br />
obzorjima islama nastala je umjetnost<br />
bogate i raznovrsne produkcije, sasvim<br />
osobene zasnovanosti i izra`ajnih formi,<br />
jedinstvene anikoni~ne naravi i duhovno-<br />
-estetskih zna~enja. Rije~ je o bitno<br />
tradicionalnoj umjetnosti koja je stolje}ima<br />
izrastala u vjernosti svetom kur’anskom<br />
tekstu i Poslanikovoj, alejhisselam,<br />
tradiciji, iz odnosa prema njihovim<br />
unutarnjim dimenzijama. Ona se nadaje<br />
kao kristalizacija duhovnih riznica islama<br />
u vidljivim i ~ulnim oblicima. Najva`nijom<br />
formom islamske umjetnosti smatra se<br />
arhitektura. Za dosezanje njenog osobenog<br />
smisla va`no je imati na umu da ona<br />
pripada onim obzorjima tradicionalne<br />
arhitekture Istoka koja su nastala na<br />
semitsko-monoteisti~koj matrici, a ne na<br />
gr~ko-rimskoj, {to se ~esto u historijsko-<br />
-umjetni~koj percepciji podrazumijeva.<br />
Najzna~ajnije djelo islamske arhitekture<br />
jeste d`amija, aksijalna gra|evina koja<br />
}e najznatnije doprinijeti da se umjetnost i<br />
arhitektura afirmiraju kao integralni aspekt<br />
islamske Objave, te da ozbilje svoj posebni<br />
sakramentalni karakter. D`amija postaje<br />
najveli~anstveniji ovostrani zikr Stvoritelju<br />
izre~en sredstvima arhitekture.<br />
U<br />
okvirima ujetni~kog razvoja islama, posebna uloga<br />
pripada zapadnim zemljama, Španiji i Sjevernoj<br />
Africi, tj. Magrebu. Ove zemlje, mada odvojene<br />
od muslimanskog Orijenta i pot~injene sopstvenim<br />
zakonima razvoja, ipak kroz vijekove nose neizbrisiva<br />
obilje`ja po~etnih faza isto~no-islamske umjetnosti.<br />
Kordoba je postala najsjajnije sredi{te civilizacije u muslimanskoj<br />
Španiji, a Velika d`amija u Kordobi postat }e<br />
simbol muslimanske umjetnosti. Ona je ostvarila stanje<br />
kristalne perfekcije koja preokre}e unutra{njost d`amije<br />
u oazu svje`ine, svijet ispunjen bistrinom, ~istotom i gotovo<br />
neovosvjetovnom ljepotom. Njeno osnivanje (786.)<br />
vezuje se za Abdurrahmana I koji je, nadahnut obrascem<br />
d`amije u Sidi Okba, napravio zdanje s jedanaest<br />
38 JUNI 2017.
BLAGOSLOVLJENE GRA\EVINE<br />
brodova i prostranim dvori{tem, s redovima podupira~a<br />
usmjerenih upravo na zid kible i {irokim sredi{njim<br />
brodom, ali bez kupole nad mahsurom. Od ovog prvobitnog<br />
zdanja stvorit }e se, u toku tri perioda gra|enja,<br />
koja su obavljena u 9. i 10. stolje}u, sada{nja veleljepna<br />
gra|evina s ravnim krovom. Pod vladavinom Abdurrahmana<br />
II (822.-850.) i El-Hakema II (961.-997.) dodano<br />
je sedam, odnosno ~etrnaest traveja (svodova) u pravcu<br />
kible, a istovremeno je odvojen dio s mihrabom, s tri<br />
istaknute kupole. Izme|u ova dva dodavanja, potrebno<br />
je spomenuti i obnovu munare koja se uzdi`e na sjevernoj<br />
dvori{noj fasadi i odgovara tipologiji ~etvrtastih<br />
sirijskih kula. Ovo uljep{avanje zapo~eo je halifa Abdurrahman<br />
III kome Kordoba duguje zahvalnost za svoj<br />
najve}i sjaj. Ova munara je poslu`ila kao uzor Giraldi u<br />
Sevilji. Munara u Kordobi duguje slavu naro~ito svom<br />
zavr{etku od zlatnih i srebrenih jabuka s krinolikim<br />
laticama iznad kojih je, na samom vrhu, bio zlatan nar.<br />
Ovi ukrasi su vremenom zbog o{te}enja zahtijevali<br />
obnavljanje. Nakon 1650. godine munara je oblo`ena<br />
ukrasom koji je potpuno prekrio starije djelo. Veliki<br />
vezir El-Mensur je, krajem 10. stolje}a, otpo~eo najve-<br />
}e pro{irenje d`amije; dodato je osam brodova na istoku<br />
i pro{ireno je dvori{te cijelom {irinom. Spoljna fasada<br />
ima 23 vrata s ni{ama s ravnom, bogato ukra{enom pozadinom,<br />
u koje su bili upisani potkovi~asti lukovi. Krajem<br />
15. stolje}a, u ju`ni dio gra|evine, u blizini mihraba,<br />
uzidana je goti~ka kapela.<br />
RAMAZAN 1438. 39
BLAGOSLOVLJENE GRA\EVINE<br />
40 JUNI 2017.
BLAGOSLOVLJENE GRA\EVINE<br />
RAMAZAN 1438. 41
Izme|u 1523. i 1607. godine varvarski preziru}i jedinstvenu<br />
prirodu ove velelijepne gra|evine, sjajna<br />
„{uma stubova“ u unutra{njosti osaka}ena je podizanjem<br />
katedrale usred d`amije. Karlo V, s ~ijom dozvolom<br />
je i sagra|ena katedrala, osudio je to vandalsko<br />
djelo rije~ima: Da sam znao {ta vi `elite da u~inite, vi to<br />
ne biste uradili; jer ovo {to ste vi napravili ovdje, nalazi<br />
se svuda, a ono {to ste ranije imali, ne postoji nigdje u<br />
svijetu.<br />
Unutra{njost d`amije odu{evljava redovima lukova<br />
na dva sprata koji su se vinuli nekom vazdu{astom otmjeno{}u<br />
do visine od skoro deset metara, i izgledaju<br />
kao da se gube u beskraj. Dejstvo boje je postignuto<br />
naizmjeni~nim redanjem svijetlog kamenja i crvenih<br />
opeka u gra|enju lukova koji u donjem spratu pokazuju<br />
potkovi~ast oblik. U po~etku je dejstvo boje bilo jo{ vi{e<br />
poja~ano prvobitno pozla}enim kapitelima 1 . Od jednostavnih<br />
potkovi~astih lukova odvajaju se, u `ivoj igri,<br />
vi{edijelni lukovi koji se prepli}u na najrazli~itije na~ine.<br />
Oni jasno pokazuju naslije|e stare abasijske umjetnosti,<br />
jer se jedino polaze}i od lukova, tako ma{tovito sje~enih,<br />
u abasijskoj arhitekturi mo`e shvatiti „barokni“ stil koji<br />
vlada u unutra{njosti kordobske d`amije. Vrhunac<br />
unutra{njeg ukrasa predstavlja mihrab i njegova okolina.<br />
Ovdje se, naro~ito u tri prostora maksura, koji prethode<br />
ni{i za molitvu, rascvjetavaju mre`e najslo`enijih<br />
1 Kapitel (latinski capitellum) je arhitektonski element, sastavni<br />
dio stupa, njegov gornji istaknuti i često ukrašen (biljnim ili figuralnim<br />
ukrasima) dio koji nosi teret grede ili luka.<br />
lukova i razvija se, u kvadratima s isprepletenim<br />
rebrima, sasvim svojevrstan postupak u gra|enju kupola.<br />
Sa svojim izgledom osmostrane kapele, sam mihrab<br />
je jedinstven na svijetu. Zasveden je monolitnom<br />
{koljkastom kalotom (plitka kupola) i kufskim natpisom<br />
na kome se nalazi godina 965. Fasada mihraba se otvara<br />
jednim veleljepnim, u pravougaonik upisanim lukom,<br />
na ~ijim se stranama nalaze ~etiri mramorna stubi}a.<br />
Raznolik i neobi~no bogat ukras pokriva povr{ine. Mozaici<br />
na zlatnoj pozadini ukra{avaju polja dekorativne<br />
arkature i krivine potkovi~astog svoda, a sadr`e motive<br />
svije}njaka, iste onakve kakvi su na mozaicima Kupole<br />
na stijeni u Jerusalemu. U Velikoj d`amiji u Kordobi,<br />
me|usobno se pro`imaju razli~iti zna~ajni utjecaji:<br />
sjeverne Afrike (uspravno usmjereni redovi stubova),<br />
sirijsko-emevijski (smjenjivanje nosa~a, oblik munare,<br />
potkovi~asti luk, mozaici) i abasijski utjecaj (vi{edijelni<br />
luk, kufski ukras).<br />
U tradicionalnoj islamskoj arhitekturi gotovo da<br />
ni{ta ne odaje nemir, ne izra`ava suprotstavljenost<br />
i napetost izme|u ~ovjeka i Boga, neba i zemlje,<br />
duha i materije, prolaznosti i vje~nosti, prirode i oblikovanog<br />
materijala. Njene gra|evine ne izra`avaju<br />
borbu sila u konstrukciji, napetost ili zamah gibanja.<br />
Krunska ta~ka ibadeta je momenat sed`de, u<br />
kojem vjernik ~elom doti~e tlo koje je kao povr{ina<br />
ogledala koja potire suprotnosti izme|u gore i dolje,<br />
bez posebne tendecije (Titus Burckhardt). Kao ni<br />
u jednom drugom prostoru, u d`amiji raste osje-<br />
42 JUNI 2017.
}aj Jedinstva i kozmi~ke izuzetnosti ~ovjeka. Budu}i<br />
da je mjesto sed`de, u njoj osje}aj duhovne nadmo-<br />
}i prevladava osje}aj fizi~ke bezna~ajnosti. Od prve<br />
sagra|ene d`amije, za vrijeme Poslanika, alejhisselam,<br />
d`amija nikada nije imala samo jednu ulogu, onu<br />
za ibadet, ve} je bila mjesto stjeci{ta znanja i {irenja<br />
nauke, pa je tako i Velika d`amija u Kordobi imala<br />
neporeciv udio kao centar susretanja razli~itih kultura<br />
i pronicanja znanstvenih dubina.<br />
Histori~ari smatraju da je na ovim prostorima prvobitno<br />
postojao hram rimskom bogu Janusu kojeg su<br />
Vizigoti, tokom osvajanja Kordobe, pretvorili u crkvu,<br />
572. godine. Kada su muslimani osvojili Španiju, 711.<br />
godine, crkva je prvo bila podijeljena na kr{}ansku i<br />
muslimansku polovicu. Ova nagodba je trajala sve do<br />
784. godine, kada je kr{}ansku polovicu kupio Abdurrahman<br />
I koji je poru{io originalnu strukturu i po~eo s<br />
gradnjom Velike d`amije. Godine 1236., u srcu Velike<br />
d`amije je sagra|ena katedrala.<br />
<br />
RAMAZAN 1438. 43
BLAGOSLOVLJENE GRA\EVINE<br />
Ku}ice za ptice<br />
- MINIJATURNE ISTANBULSKE PALA^E<br />
44 JUNI 2017.
Osmanlije su osnivali fondacije (vakufe) za pomo}<br />
uli~nim psima da prona|u hranu, za ptice da se poje<br />
vodom za vrelih dana, za rode da se njeguju kad<br />
budu povrije|ene, za vukove da se hrane mesom ili<br />
za ranjene konje da ih se lije~i. Gradili su i ku}ice za<br />
ptice na fasadama džamija, medresa ili pala~a, i to<br />
na mjestima na kojima ima puno sun~eve svjetlosti<br />
a malo vjetra i na visini koju ljudi ne mogu dosegnuti.<br />
Na kabure su stavljali male posude da se u njih<br />
skuplja voda koju ptice mogu piti.<br />
U<br />
pro{losti su mnogi ljudi bili poznati kao ljubitelji<br />
ptica. Mnoge porodice su redovno hranile ptice<br />
u svom doma}instvu. Djeca su ih tretirala kao<br />
~lanove porodice. Rode, golubovi, vrapci i laste bez straha<br />
su pravili gnijezda na krovovima i dimnjacima gra|evina.<br />
Ptice su, pogotovo golubovi, bile redovni džamijski gosti.<br />
Vjernici koji su dolazili na namaz u džamiju obi~avali su<br />
ih redovno hraniti, tako da su džamijska dvori{ta uvijek<br />
bila okružena pticama. Poseban element osmanske<br />
džamijske arhitekture bile su ku}ice za ptice. Njihova<br />
svrha je bila da obezbijede pticama skloni{te i ujedno<br />
sprije~e prljanje i o{te}enja džamijskih zidova od pti~ijeg<br />
izmeta. Povrh toga, izgraditi skloni{te za ptice smatralo<br />
se sadakom, dobrim djelom.<br />
Ku}ice za ptice su bile dizajnirane tako da omogu}e<br />
skloni{te za sve ptice koje okolo lete. Gnijezda uklesana<br />
u zid bila su prava mala arhitektonska remek-djela.<br />
Ljudi su im davali posebna imena: kuş köşkü (pti~ji paviljon),<br />
güvercinlik (golubinjak) i serçe saray (vrap~eva<br />
pala~a). Mogle su se vidjeti ne samo na džamijama, ve} i<br />
na svrati{tima, bibliotekama, medresama, akvaduktima,<br />
fontanama, ku}ama. Na taj na~in stanovnici svih dobnih<br />
skupina i svih dru{tvenih slojeva bili su prožimani<br />
ljubavlju i samilo{}u prema životinjama.<br />
Ku}ice za ptice gradile su se razra|enim tehnikama.<br />
Bile su to jednospratne ku}ice s jednom prostorijom ili<br />
vi{espratnice s <strong>broj</strong>nim odjeljcima. Neke su bile vrlo<br />
rasko{ne, sagra|ena u obliku džamija s munarama ili<br />
pala~a. Imale su detalje poput vrata, prozora, kupola ili<br />
svodova.<br />
Neke od tih ku}ica postoje jo{ i danas. Najstarija ku}ica<br />
za ptice u Istanbulu nalazi se na Büyükçekmece mostu.<br />
Ku}ice za ptice izgra|ene u 17. i 18. stolje}u mogu<br />
se vidjeti na Eminönü Yeni Valide džamiji, Üsküdar<br />
Yeni Valide džamiji, Eyüp džamiji, Selimiye džamiji i<br />
Džamija Sultan Selima III na Laleliju, na Seyyid Hasan-<br />
-Pa{a medresi, biblioteci Fatihove džamije ili biblioteci<br />
Ragıp-pa{e na Laleliju. I danas trgovci prije otvoranja<br />
svojih radnji u Misr-bazaru stavljaju hranu u ku}ice za<br />
ptice koje se nalaze na zidovima bazara. Neke od ovih<br />
prekrasnih ku}ica za ptice jo{ uvijek se mogu vidjeti i<br />
na starim ku}ama {irom Istanbula i Anadolije. <br />
RAMAZAN 1438. 45
ODGOJ<br />
Princip dosl<br />
u odgoju<br />
EDINA TOKI]<br />
Porodica je prirodna sredina u kojoj ~ovjek `ivi<br />
i za koju je vezan od ro|enja do smrti. Mo`emo<br />
re}i da porodica utje~e na razvitak ~ovjeka tokom<br />
~itavog njegovog `ivota, najsna`nije oblikuje<br />
osobnost i karakter.<br />
Za pravilan porodi~ni odgoj veoma je va`na<br />
organizacija porodi~nog `ivota, kao i organizacija<br />
du`nosti djeteta u porodici, tako da mo`emo<br />
re}i da su roditelji koji uspijevaju organizirati<br />
porodi~ni `ivot, pedago{ki osposobljeni.<br />
Zbog raznovrsnosti `ivotnih situacija, mogu}-<br />
nosti za pedago{ko djelovanje porodice su<br />
raznovrsne. Te mogu}nosti uve}ava i pro{iruje<br />
~injenica da su djeca najvi{e vezana uz porodicu<br />
u najranije doba kada su najosjetljivija za<br />
odgojne utjecaje, kada se postavljaju temelji<br />
budu}e osobnosti. Dakle, utjecaj porodice je<br />
najsna`niji u pred{kolsko i mla|e {kolsko doba.<br />
Kasnije se tom djelovanju pridru`uju i drugi<br />
utjecaji, naro~ito utjecaj {kole, ali djelovanje<br />
porodice ne prestaje. Te veze mogu biti ja~e ili<br />
slabije, ali kod ve}ine ljudi one postaju trajne.<br />
Jedan od klju~nih principa kojeg se roditelji<br />
treba da pridr`avaju je princip dosljednosti.<br />
46 JUNI 2017.
ODGOJ<br />
jednosti<br />
Šta je dosljednost?<br />
Biti dosljedan ne zna~i biti strog ili o{tar. Biti dosljedan zna~i raditi i zahtijevati na isti na~in,<br />
uvijek i svaki dan.<br />
To zna~i da je potrebno postaviti jasna pravila i dr`ati ih se, bez obzira na na~in kojim dijete<br />
poku{ava izmijeniti pravilo: pla~em, ljutnjom, osmijehom ili poznatom re~enicom: „Mama, molim<br />
te, samo ovaj put!“<br />
Va`no je djetetu unaprijed objasniti koje se pona{anje od njega o~ekuje, i to {to jasnije i detaljnije,<br />
kako bi dijete razumjelo koje pona{anje je prihvatljivo, a koje ne.<br />
Dijete bi trebalo upoznati i s posljedicama odre|enih pona{anja kako bi znalo kada i {ta }e<br />
uslijediti ako se pona{a prikladno, odnosno neprikladno.<br />
Tako, postavljanjem granica u odgoju, izbjegavamo nastanak problema jer ih postavljamo<br />
unaprijed, prije nego {to problem nastane.<br />
Ove granice bi trebalo povu}i na jasan i razumljiv na~in i uvijek ih se dr`ati, ali kroz pozitivan<br />
stav. Trebalo bi izbjegavati upotrebu negativnih izjava kao {to su: Ne smije{ to raditi, Ne smije{<br />
tamo i}i ili Nikada se ne igraj s tim. Negativne izjave dijete ne mo`e jednostavno razumjeti jer<br />
mozak djeteta funkcionira fotografski, kroz slike koje zami{lja, a zamisliti tako izre~enu zabranu<br />
nije jednostavno. Umjesto toga, trebalo bi se fokusirati na ono {to dijete `eli i {to je dopu{teno i<br />
prihvatljivo, tako da pozitivne slike dozvoljenog pona{anja budu primarne.<br />
Pravila i granice bi trebali biti prilago|eni dobi djeteta, tako da ih dijete mo`e razumjeti i prihvatiti.<br />
Ukoliko to nije slu~aj, dijete mo`e osjetiti frustraciju i po~eti se pona{ati upravo suprotno,<br />
buntovni~ki, iz razloga {to ne razumije pravilo. Djeci bi trebalo objasniti pravila rije~ima koje su<br />
razumljive za dijete, ovisno o dobi. Neka ih ponovi i postavi pitanja ako je ne{to nejasno.<br />
Roditelji koji dijete u jednoj situaciji discipliniraju, a u drugoj popuste (zbog umora<br />
ili drugih distraktora), {alju nejasnu poruku djetetu. Dijete tada ne}e znati {to<br />
se smije, a {to ne, {ta je ispravno, a {ta nije ispravno. Ono }e tada “lutati” u<br />
svojim tra`enjima granica i ~esto grije{iti. Pravila i granice daju djetetu osje}aj<br />
sigurnosti i uspje{no izvr{enog zadatka. Dijete pri tome osje}a i brigu roditelja,<br />
dok se djeca bez zadanih granica ili s labavim granicama osje}aju nesigurnima,<br />
neza{ti}enima i zanemarenima, osje}aju kao da roditeljima nije stalo do njih,<br />
da se o njima ne vodi briga, te da im jednostavno oni nisu va`ni. To se naro~ito<br />
odnosi na tinejd`ere koji ~esto krive roditelje jer im nisu postavili jasne granice ili<br />
su prekr{ili vlastita pravila.<br />
De{ava se i da roditelji ono {to tra`e od djece urade umjesto njih.<br />
Tu le`i korijen problema u kasnijem izbjegavanju izvr{avanja obaveza,<br />
{to za posljedicu ima i pote{ko}e u razvijanju radnih navika za obavljanje<br />
{kolskih obaveza.<br />
Kako dijete postaje starije i odgovornije, pravila i granice bi trebalo<br />
prilagoditi i a`urirati. Pored toga, potrebno im je objasniti za{to je do{lo<br />
do promjene.<br />
I u kasnijim fazama `ivota, ljudima je veoma va`no da postoje<br />
jasno definisana i odre|ena pravila. Svi `elimo znati {to se od nas<br />
o~ekuje u odre|enom odnosu, privatnom ili poslovnom te {to }e<br />
RAMAZAN 1438. 47
ODGOJ<br />
uslijediti u slu~aju neispunjavanja tog o~ekivanja. To<br />
nam daje odre|enu sigurnost jer ne moramo brinuti i<br />
`ivjeti u neizvjesnosti {ta }e biti sutra.<br />
Tako i dijete mora znati {ta se od njega o~ekuje, kao<br />
i {ta ono mo`e o~ekivati od svojih roditelja.<br />
U situacijama kada dijete vi~e ili pla~e jer nije dobilo<br />
ono {to je tra`ilo, roditelj treba djetetu da objasni<br />
za{to ne mo`e dobiti ono {to `eli i ponudi mu rje{enja<br />
koja uklju~uju odlaganje zadovoljenja trenutnih `elja<br />
ili zamjenu za tra`eno. Ukoliko roditelj popusti i dijete<br />
dobije {to `eli, vjerojatno je da }e se takvo (ne`eljeno)<br />
pona{anje vi{e puta pojavljivati.<br />
Porodica je prvo mjesto u~enja dru{tveno prihvatljivog<br />
pona{anja, uo~avanja i po{tivanja granica. Za<br />
mnoge roditelje je najte`i oblik iskazivanja ljubavi prema<br />
djeci postavljanje granica. Nedoumica koja se krije<br />
u su{tini mnogih drugih problema je da roditelji znaju<br />
da bi trebalo postaviti granice u odgoju, ali ne znaju<br />
kako ih izre}i i kako posti}i da ih djeca shvate ozbiljno,<br />
a da ih istodobno ne povrijede, te {ta u~initi ako djeca<br />
ne po{tuju zadane granice. To je jo{ jedan razlog da se<br />
s postavljanjem granica i po{tovanjem principa dosljednosti<br />
zapo~ne {to prije i u {to ranijoj dobi.<br />
Nave{}emo dva primjera ispravnog postupanja:<br />
Prvi primjer:<br />
U mnogim na{im re~enicama djeca ne mogu i{~itati<br />
jasne emocije i poruke pa nas ne bi trebalo ~uditi ako nas<br />
ne shvataju ozbiljno. Da bismo to postigli, moramo re}i<br />
direktno ono {to mislimo, upotrebljavaju}i jednostavne<br />
rije~i poput »(ne) `elim da…«, »ho}u/ne}u…«, »ne…«,<br />
»volio bih…« i tako dalje. Iako imamo osje}aj da su ove<br />
rije~i krute i nametljive, zapravo su jasne, iskrene i izraz<br />
prave ljubavi i brige, i prema djetetu i prema sebi.<br />
Svako od nas je u parkovima vidio situacije, na primjer,<br />
kada mama `eli da odu ku}i, a dijete se `eli jo{ ljuljati.<br />
Tu obi~no mama na razne na~ine nagovara dijete da<br />
si|e s ljulja~ke i krenu, {to dijete odbija. Na kraju se<br />
mama naljuti, uzme dijete, vu~e ga za ruku dok dijete<br />
pla~e i vri{ti. U ovim situacijama tu uistinu poma`e<br />
jedna sasvim jednostavna metoda, upravo ona koja je<br />
u skladu s po{tovanjem djetetovog dostojanstva. Ako<br />
ka`ete djetetu »U redu, znam da se voli{ ljuljati i da ti je<br />
lijepo, ali sad stvarno moramo i}i ku}i jer moram skuhati<br />
ru~ak pa }emo sutra opet do}i«, to sve mijenja jer<br />
dijete vidi da ga shvatate pa, iako se ne}ka ili ljuti, ve}<br />
nakon minute-dvije po~et }e razgovarati s vama.<br />
Drugi primjer:<br />
Ako smatrate da dijete ne smije jesti slatki{e prije<br />
glavnog obroka jer `elite da se zdravo hrani, to je va{a<br />
odluka i treba da stojite iza nje. Ako se dijete naljuti kada<br />
mu to ka`ete, prihvatite njegove osje}aje i nastavite sa<br />
svojim poslom. Uz to bi mu trebalo pru`iti poja{njenje<br />
situacije i re}i: »Žao mi je {to si sada ljut/a, ali ne mo`e{<br />
jesti ~okoladu jer }emo uskoro ru~ati.« To }e odigrati<br />
ogromnu ulogu u tome kako }e nas dijete shvatiti.<br />
Prije svake svoje odluke da ka`emo »ne« treba dobro<br />
da promislimo i odvagamo, a ~ak i ako ka`emo odmah<br />
spontano »ne«, treba da ostanemo pri tome ~ak i ako ne<br />
znamo u tom trenu djetetu objasniti za{to smo to rekli.<br />
Dugoro~no, nepostavljanje granica i nedosljednost u<br />
odgoju dovode do <strong>broj</strong>nih problema i nezadovoljstva i<br />
roditelja i djeteta.<br />
Pregovarati s djetetom se mo`e samo do odre|ene<br />
mjere, na primjer da bismo bolje upoznali djetetov zahtjev<br />
ili zamisao, jer }emo mo`da tada samo nekim elementima<br />
zahtjeva re}i »ne«. Djeca se ne mogu razmaziti ako<br />
dobivaju previ{e onoga {to im je potrebno. Razma`ena<br />
djeca su zapravo ona zahtjevna djeca koja nisu nau~ena<br />
~uti »ne« pa uvijek o~ekuju da }e se svim njihovim `eljama<br />
udovoljiti bez pogovora, a takva postaju ako im se<br />
zadovoljavaju sve `elje, i to iz pogre{nih razloga, naj~e{}e<br />
zato da bi se izbjegao sukob jer roditelji `ele biti idealni<br />
roditelji, ili ukoliko roditelji nemaju znanja o tome na<br />
koji na~in postaviti granice, odnosno nisu pedago{ki osposobljeni.<br />
Istovremeno, iako je bitno biti dosljedan i izvr{iti<br />
posljedicu koja je najavljena, roditelji tako|er moraju<br />
nau~iti biti fleksibilni. Dosljednost u odgoju ne zna~i kruto<br />
pridr`avanje zadatih pravila, ve} uzeti u obzir konkretnu<br />
situaciju i kontekst. Znati kada biti dosljedan i ~vrst,<br />
a kada «popustiti›› nije nimalo lahak zadatak. Ponekad<br />
je va`no poslu{ati dijete i prihvatiti njegove argumente.<br />
U zahtjevima prema djetetu treba da budemo odmjereni<br />
– prilagoditi zahtjeve uzrastu i mogu}nostima<br />
djeteta, ali treba da budemo strpljivi i dosljedni u<br />
zahtjevima i pomo}i kod njihovog izvr{avanja.<br />
Na kraju mo`emo re}i da dosljednost zahtijeva istrajnost<br />
i ~vrstu volju, a to je upravo ono ~emu `elimo<br />
nau~iti na{u djecu.<br />
<br />
48 JUNI 2017.
Pedeset pitanja za vaše<br />
dijete umjesto uobičajenog:<br />
„Kakav je bio tvoj dan?“<br />
ODGOJ<br />
1. Šta te nasmijalo danas?<br />
2. Možeš li mi navesti primjer ljubaznosti<br />
koju si vidio ili pokazao?<br />
3. Da li se možda desilo nešto neprijatno?<br />
Kako si ti reagovao na to?<br />
4. Da li svi imate nekog s kim se družite<br />
na odmoru?<br />
5. O čemu se radilo u knjizi koju je<br />
nastavnik čitao?<br />
6. Koju ste riječ učili ove sedmice?<br />
7. Da li te nečije ponašanje nasmijalo?<br />
8. Da li je neko plakao?<br />
9. Šta si kreativno radila danas?<br />
10. Koja je najpopularnija igra na odmoru?<br />
11. Šta je najbolje stvar koja ti se danas<br />
desila?<br />
12. Da li si ikome pomogla danas?<br />
13. Da li si nekome rekao „hvala“?<br />
14. S kim si sjedio danas na ručku?<br />
15. Šta te nasmijalo?<br />
16. Da li ste učili nešto što nisi razumio?<br />
17. Ko ti je danas bio posebno zanimljiv?<br />
18. Šta je najbolje, a šta najgore što ti se<br />
danas desila?<br />
19. Koji ti se dio dana najmanje svidio?<br />
20. Da li je neko u tvom razredu izostao s<br />
časova?<br />
21. Da li si se osjećala ugroženo?<br />
22. Šta si danas čula a da te iznenadilo?<br />
23. Šta si danas vidio a da te je navelo na<br />
razmišljanje?<br />
24. S kim si se igrala danas?<br />
25. Reci mi nešto što jučer nisi znao a<br />
danas znaš.<br />
26. Da li je nešto predstavljalo izazov za<br />
tebe?<br />
27. Da li ti je neko popravio dan? Da li si ti<br />
nekome popravio dan?<br />
28. Da li ti se svidio ručak?<br />
29. Ocijeni svoj dan na skali od 1 do 10.<br />
30. Da li je neko napravio problem danas?<br />
31. Da li si bio hrabar danas?<br />
32. Koja si pitanja danas postavila u školi?<br />
33. Reci nam dvije najbolje stvari koje su<br />
ti se desile danas prije nego što završiš s<br />
večerom.<br />
34. Čemu se raduješ u sutrašnjem danu?<br />
35. Šta trenutno čitaš?<br />
36. Koje pravilo ti je bilo najteže poštovati<br />
danas?<br />
37. Nauči me nečemu što ne znam.<br />
38. Da možeš promijeniti nešto što ti se<br />
desila danas, šta bi odabrao?<br />
39. (Za stariju djecu): Da li se osjećaš<br />
spremnim za test iz historije? ili Da li bi<br />
htio razgovarati o nečemu što te muči?<br />
40. S kim si podijelila grickalice tokom<br />
ručka?<br />
41. Šta je nasmijalo tvog nastavnika? Šta<br />
ga je naljutilo?<br />
42. Kakva si osoba bio danas?<br />
43. Šta je bio razlog da se osjećaš sretno<br />
danas?<br />
44. Šta je bio razlog da se osjećaš ponosno<br />
danas?<br />
45. Šta je bio razlog da se osjećaš voljenim<br />
danas?<br />
46. Da li si naučila neke nove riječi danas?<br />
47. Šta planiraš da uradiš prije završetka<br />
školske godine?<br />
48. Da možeš zamijeniti mjesto sjedenja s<br />
bilo kim u razredu, ko bi to bio i zašto?<br />
49. Koji ti se dio škole najmanje sviđa, a<br />
koji najviše?<br />
50. Kada bi sutra zamijenila mjesto s<br />
nastavnikom, šta bi predavala razredu?<br />
prevela Edina Seljubac<br />
RAMAZAN 1438. 49
ŽENE U BOŠNJA^KOJ KNJI@EVNOSTI<br />
Ali, ako smo jaki i ako ho}emo<br />
slu`iti svome pozivu, moramo se<br />
ipak boriti s pote{ko}ama, vjeruju}i<br />
u uspjeh...<br />
(Nafija Sarajli})<br />
Nafija Sarajli}<br />
- prva Bo{njakinja prozni pisac<br />
MUKELEFA BEHADEROVI]<br />
Nafija Sarajli} (djevoja~ki Had`ikari}) ro|ena je u Sarajevu,<br />
15. septembra1893. godine, a umrla 1970. godine.<br />
Poha|ala je @ensku osnovnu {kolu „Hermanovice ru`dije“. Nakon<br />
toga zavr{ava u~iteljsku {kolu te je, sa svojih pet sestara, bila<br />
jedna od rijetkih {kolovanih `ena svoga vremena. Nakon {kolovanja<br />
radi kao u~iteljica tri godine. S osamnaest godina udaje se za proznog<br />
pisca Šemsudina Sarajli}a. Knji`evno{}u se bavila svega pet<br />
godina. Prvi knji`evni rad “Rastanak” (“Uspomena”) objavljuje u<br />
bajramskom prilogu Zemana 1912. god. Ostale crtice objavljuje u<br />
Biseru za vrijeme uredni{tva Muse ^azima ]ati}a. Objavljuje i u<br />
drugim knji`evnim ~asopisima, poput Behara i Gajreta.<br />
lz porodi~nih razloga, vrlo rano se povla~i iz javnog `ivota te<br />
prestaje objavljivati radove. K}erka Nedreta Sarajli} tvrdi kako je<br />
razlog njenog povla~enja iz javnog `ivota bila smrt k}erke. Drugi<br />
svjetski rat provodi u Sarajevu i Kne`ini. Ku}a joj biva bombardovana<br />
1941. god., prilikom ~ega je uni{tena bogata porodi~na<br />
biblioteka. Posljednje dvije godine `ivota provela je u Semizovcu<br />
bave}i se vo}arstvom i p~elarstvom, a jedno vrijeme bila je veoma<br />
aktivna u radu dru{tveno-politi~kih organizacija `ena u Sarajevu.<br />
Nafija Sarajli}, kao jedna od nekoliko predstavnica bosanskohercegova~ke<br />
knji`evnosti austrougarskoga perioda, odgovarala je<br />
tada{njim knji`evnim tendencijama, mada je u knji`evnom svijetu<br />
boravila veoma kratko. Objavila je zbirku pri~a „Teme“ pred<br />
po~etak Prvog svjetskog rata, iako je zvani~no objavljena tek u<br />
jugoslavenskom periodu, 1986. godine.<br />
U svojim pripovijetkama je problematizirala nemogu}nost<br />
bosanskohercegova~kih muslimanki da se obrazuju, pi{u jer su<br />
sputane dru{tvenim ulogama unutar kojih `ene ne treba da se obrazuju<br />
ili budu knji`evnice i u tim pripovijetkama poziva, kako<br />
mu{karce tako i `ene, da pi{u, makar stranicu, da `ene budu<br />
zabilje`ene i zapam}ene, bez obzira na sve javne ili privatne prepreke.<br />
Ispiti se svr{ili. Danas djeca jo{ samo da prime radove {to ih<br />
preko godina radi{e i na ispit izlo`i{e, pa se onda svi rastajemo. Ko<br />
u nov posao, ko na ljetovanje. Dan osvanuo tmuran, maglovit. Neka<br />
sjeta padala na lice, a srce }utilo ne{to neizvjesno. Meni se ne dalo<br />
zadugo da odem u {kolu. Osje}ala sam jo{ dva dana unaprijed<br />
da }u se te{ko rastati sa svojim malim u~enicima, milim, kako to<br />
samo mogu biti muslimanske djevoj~ice. Jer...-Bog zna! ho}emo li<br />
se vi{e zajedno na}i u {koli, po{to mene ne{to nelijepo odvra}a{e<br />
da dalje ne nastavljam. Uzrok je bio: {to sam na svoju ruku, izvan<br />
sahata nastave, bila po~ela obu~avati razvijenije djevoj~ice u etici<br />
50 JUNI 2017.
i ~itanju. Pa sam dobila ukor na ispitu, pred djecom, od komisije,<br />
da to vi{e ne smijem ~initi, jer da to djeci ne treba. Naravno<br />
da sam se tijem na{la duboko uvrije|ena i otuda je dolazilo ono<br />
ne{to nelijepo {to me odvra}alo od daljnje nastave. (“Rastanak”)<br />
Pripovijetku „Rastanak“ Nafija je napisala s devetnaest godina. To<br />
je, ustvari, sje}anje na dane kada je ona, kao mlada u~iteljica, nastojala<br />
da svojim u~enicima ponudi ne{to vi{e znanja od onoga na<br />
{to je obavezivao program, zbog ~ega je ona javno ukorena.<br />
Njena proza je zanimljiva, tematski raznovrsna, `iva, duhovita,<br />
jezgrovita i rje~ita. Njene „Teme“ su izazvale u javnosti takav intelektualni<br />
interes da nas i danas iznena|uje i zbunjuje. Pisala je<br />
~istim bosanskim jezikom s blagim humorom i sarkazmom. Jasan<br />
i ~ist knji`evni jezik, jednostavnost izra`avanja i sna`ne emocionalne<br />
slike, s nagla{enim poentama, daju jedinstvenu vrijednost<br />
njenim pripovijetkama. Teme i motivi koji su zastupljeni u njenim<br />
crticama su raznovrsni: rodoljublje, pojedina~ne sudbine,<br />
stanje kolektiva,<br />
odanost, hrabrost,<br />
dobrota, ljubav, vjera,<br />
sujevjerje, zaostalost,<br />
siroma{tvo...<br />
Knji`evno<br />
djelovanje Nafije Sarajli}<br />
podudara se sa<br />
slo`enom politi~kom i<br />
kulturnom situacijom u<br />
kojoj se na{ao bo{nja~ki<br />
narod. Bo{njaci su<br />
se na{li u situaciji da<br />
svjedo~e sebe u historijskom,<br />
nacionalnom,<br />
vjerskom i kulturnom<br />
pogledu. Iz njenih tekstova<br />
vidi se da je bila upu}ena<br />
u knji`evnu tradiciju<br />
Bo{njaka.<br />
Knji`evna kritika je<br />
nepravedno, vi{e od pola<br />
stolje}a, dr`ala njene „Teme“ sklonjene po strani, rasute na stranicama<br />
Bisera. Muhamed Bekir Kalajd`i} je `elio objaviti njene<br />
crtice, ali su ga ratna de{avanja omela u tome. Nafija Sarajli}<br />
je umrla ne do~ekav{i da ugleda svoje tekstove sabrane na jednom<br />
mjestu. Nijedan knji`evni list, niti bilo kakvo glasilo nije<br />
zabilje`ilo njenu smrt.<br />
Ro|ena je stotinu godina nakon Umihane ^uvidine, koja je<br />
prvi `enski knji`evni glas me|u Bo{njacima. Umihana je prva<br />
pjesnikinja, a Nafija je prvi prozni pisac. Ona je u bo{nja~ku<br />
prozu donijela ne{to sasvim novo. U tome nije imala nikakvog<br />
uzora, dugo ~ak ni nasljednika. Nafija se, kao i Umihana ^uvidina,<br />
oku{ala i u pisanju poezije, ali je ona, za svog `ivota, napisala<br />
samo jednu pjesmu, u razdoblju izme|u 1914. i 1918. godine. To<br />
je pjesma „Ustaj, `eno“. Rukopis ove pjesme ~uva se u porodici<br />
Sarajli}.<br />
Ona je oda majci, `eni, oda domovini. To je njen odlu~an<br />
protest protiv inertnog odnosa `ene prema vanjskom svijetu i<br />
protiv rata.<br />
<br />
USTAJ, @ENO<br />
Ustaj, `eno,<br />
iz zakutka, iz zavitka<br />
~uje{ onaj zvu~ni glas<br />
gdje te zove svjetska `ena<br />
da se di`e{, da se bori{<br />
za slobodu ljudskog roda i za spas.<br />
Ti si majka roda svoga:<br />
po{tivati i slu{ati<br />
svak te mora’<br />
Nije lahko majka biti<br />
svoju djecu odgojiti.<br />
Zato, `eno, idi smjelo<br />
^eg’ se pla{i{, kud se skriva{,<br />
Što bje`i{? Pametne te `ene vode.<br />
Naprijed, naprijed, samo idi<br />
vedra ~ela, oka smjela<br />
brzo kro~i, ~as izmi~e<br />
da te du{man ne prete~e.<br />
Svuda bukti, svuda plamti,<br />
svim silama nastoj i ti<br />
~ovje~anstvu i narodu<br />
mir i slogu, `eno, dati.<br />
Tvoja ruka nek je jaka,<br />
ne daj naprijed du{maninu<br />
da ti bombom zemlju ru{i<br />
iz ognji{ta vatru gasi<br />
da ti djecu ratom hara<br />
i tvoj narod uni{tava.<br />
Ti si temelj i osnova<br />
~ovje~anstvu i narodu<br />
po{tivati i slu{ati<br />
svak te mora, jer si majka<br />
svega roda – svih naroda.<br />
Zato, `eno cijelog svijeta<br />
kro~i naprijed, vikni ja~e:<br />
ne}u bombi, rata ne}u<br />
ne dam domu ru{it sre}u.<br />
RAMAZAN 1438. 51
RAD NA SEBI<br />
Samoobrazovanje<br />
Ko je zavr{io u~enje, zavr{io je i rasti.<br />
(Ruska izreka)<br />
ELMEDINA OSMI] BRZOVI]<br />
Prije 30-ak godina, klasi~ne metode u~enja i obrazovanja<br />
bile su metode koje su bile op}eprihva}ene i gotovo<br />
nezamjenjive nekim drugim metodama i na~inima<br />
obrazovanja. No, danas u eri nevjerovatne razvijenosti<br />
tehnologije, brže ekspanzije stru~nih i nau~nih informacija,<br />
koja nastaje kao posljedica nau~no-tehnolo{kog,<br />
ekonomskog, te sveukupnog dru{tvenog razvoja, dolazi<br />
do ozbiljnijih promjena i u sferi obrazovanja. Klasi~no<br />
obrazovanje sve vi{e i vi{e gubi svoj smisao u onim<br />
oblicima kako je funkcionisalo prije razvoja tehnologije,<br />
prije nekih 30 godina i vi{e.<br />
Moderno dru{tvo u kojem živimo definitivno zahtijeva<br />
i moderno obrazovanje. Usljed gore navedenih,<br />
nimalo zanemarivih faktora razvija se poseban, novi<br />
vid obrazovanja – samoobrazovanje.<br />
Samoobrazovanje je poseban vid obrazovanja koji<br />
se ostvaruje sopstvenim naporom i, po pravilu, bez<br />
neposredne pomo}i drugih ljudi. Prema istraživanjima<br />
koja se sprovode u posljednje vrijeme, kao naj~e{}i razlog<br />
za preduzimanje samoobrazovanja navodi se želja<br />
za odre|ivanjem i primjenom sopstvenog stila u~enja,<br />
kao i fleksibilnost stila u~enja i njegove promjene.<br />
Emancipacija ~ovjeka danas podrazumijeva, pored<br />
klasi~nog obrazovanja, u korak sa razvojem informacionih<br />
tehnologija, i okrenutost samoobrazovanju, individualnom<br />
u~enju koje vodi ka svjetlijoj budu}nosti.<br />
Takvo u~enje je teku}i proces, a kakvog }e obima i<br />
prirode biti zavisi isklju~ivo od pojedinca. „Put do<br />
samoobrazovanja, u kontekstu cjeloživotnog u~enja<br />
(Lifelong learning), podrazumijeva da ste pro{li kroz<br />
faze neformalnog i formalnog obrazovanja i da za<br />
postizanje vi{eg stepena dogra|ivanja sebe imate sve<br />
potrebne sposobnosti i vje{tine da se sami obrazujete,<br />
dakle sopstvenim naporom i bez pomo}i drugih.“<br />
Razvoj informaciono-komunikacionih tehnologija<br />
umnogome je olak{ao proces samoobrazovanja. Od<br />
52 JUNI 2017.
RAD NA SEBI<br />
U~enje je<br />
složeni psihi~ki<br />
proces promjene<br />
pona{anja na osnovu<br />
usvojenog znanja i<br />
iskustva. To je proces<br />
uskladi{tavanja podataka<br />
u skladi{tu pam}enja.<br />
U~enje i pam}enje su dva<br />
me|usobno nadopunjuju}a aspekta<br />
procesa u~enja.<br />
2012. godine dostupan je novi format u~enja - masovni<br />
otvoreni onlajn kursevi (MOOC).<br />
Kao {to i sama skra}enica MOOC opisuje, masovni<br />
otvoreni onlajn kurs predstavlja skup u~esnika, ljudi,<br />
na otvorenim internet platformama koji su spremni<br />
da u~e, istražuju, zajedni~ki razmjenjuju informacije i<br />
samim tim pobolj{aju svoje znanje iz odre|enih oblasti.<br />
MOOC platforme pokrenuli su najpoznatiji ameri~ki<br />
univerziteti 2012. god. (MIT, Stanford, Jejl, Harvard),<br />
s ciljem da obezbijede mogu}nost pristupa<br />
kvalitetnim obrazovnim sadržajima za {to ve}i <strong>broj</strong><br />
ljudi {irom planete, ali i da steknu iskustvo i unaprijede<br />
sopstvene nastavno-nau~ne procese i dodatno<br />
izgrade prestiž svojih institucija. Danas, besplatne internet<br />
kurseve nudi veliki <strong>broj</strong> prestižnih univerziteta<br />
iz gotovo svih zemalja svijeta na velikom <strong>broj</strong>u jezika.<br />
Veliki <strong>broj</strong> korisnika su oni koji ve} imaju diplomu<br />
osnovnih studija, a žele da unaprijede svoja znanja i<br />
vje{tine.<br />
MOOC se organizuju iz najrazli~itijih oblasti obrazovanja,<br />
kao {to su: fizika, elektrotehnika, hemija, medicina,<br />
biologija, sociologija, matematika, informatika,<br />
ra~unarstvo, ekonomija, obrazovanje, humanisti~ke<br />
nauke i dr.<br />
Neke od najpoznatijih MOOC platformi/sajtova<br />
svjetski poznatih i prestižnih univerziteta su:<br />
Coursera (www.coursera.com) – Osnovala su<br />
je dva profesora informatike sa Stanford univerziteta<br />
2012. godine. Trenutno se na njenom sajtu mogu na}i<br />
kursevi iz razli~itih oblasti koje su postavili ugledni<br />
profesori sa 160 univerziteta {irom svijeta. Neki od<br />
njih su: Stanford University, The University of Chicago,<br />
The University of Melbourne, The University of<br />
Edinburgh, University of London, Università Bocconi,<br />
RAMAZAN 1438. 53
RAD NA SEBI<br />
open<br />
massive<br />
University of Amsterdam, Shanghai Jiao Tong University,<br />
Sapienza University of Rome, University of Zurich<br />
i dr.<br />
U ovom trenutku, Coursera ima dvadeset ~etiri miliona<br />
registrovanih polaznika i 2.000 kurseva.<br />
EdX (www.edx.org) - Massachusetts Institute<br />
Of Technology i Harvard University su osniva~i ove<br />
platforme. Za sada sara|uju sa oko 40 univerziteta<br />
{irom svijeta, a na platformi se može na}i vi{e od 500<br />
kurseva iz razli~itih oblasti. Do sada bilježi oko ~etiri<br />
stotine hiljada polaznika.<br />
Alison (www.alison.com) - Osnovan je u Irskoj<br />
2007. godine. Osnovali su ga lideri i inovatori<br />
Majka Ferika i do sada ima pet miliona u~enika iz 200<br />
zemalja {irom sveta. Alison je priznao i UNESCO i<br />
dobio je nagradu na Svjetskom samitu u obrazovanju<br />
2013. godine (WISE) za “izuzetan kvalitet i utjecaj na<br />
obrazovanje kroz inovacije”. Smatra se globalnim socijalnim<br />
preduze}em.<br />
KhanAcademy (www.khanacademy.org) -<br />
smatra se pionirom u oblasti onlajn obrazovanja, s<br />
misijom da omogu}i besplatno obrazovanje za sve. U<br />
ovom trenutku imaju vi{e od deset miliona polaznika<br />
Udacity (www.udacity.com) - Portal upotrebljava<br />
nov i zanimljiv na~in organizovanja onlajn predavanja,<br />
promovi{u}i u~enje pomo}u rje{avanja kra-<br />
}ih zadataka i u~estvovanje u projektima koje vode<br />
profesori s prestižnih svjetskih univerziteta. Kao nagradu<br />
za rad, Udacity, nakon odslu{anih i položenih<br />
kurseva, daje niz certifikata koji su priznati kod velikih<br />
tehnolo{kih kompanija. Njihov slogan glasi: „Mi stavljamo<br />
studenta u centar univerzuma.”<br />
Open Education Consortium (www.oeconsortium.org),<br />
trenutno je u ponudi oko 6.000 kurseva<br />
iz 62 oblasti, na 25 jezika i taj <strong>broj</strong> konstantno raste.<br />
Spisak platformi koje nude onlajn kurseve je doista<br />
dug, u {to se svi koji su zainteresovani za ovaj vid edukacije<br />
mogu i sami uvjeriti ve} pri prvom istraživanju<br />
ovih na~ina samoobrazovanja.<br />
Ve}ina kurseva je dostupna za poha|anje odmah<br />
nakon registracije, mada postoje i oni koji se održavaju<br />
nekoliko puta godi{nje i za koje je definisan datum<br />
po~etka i zavr{etka kursa.<br />
Mogu}nost besplatnog unapre|enja znanja na<br />
akademskom nivou, putem interneta, smatra se<br />
najvažnijom inovacijom u obrazovanju u posljednjih<br />
200 godina. Pritisak o~ekivanja svakodnevnog života<br />
name}e ~ovjeku ritam koji je te{ko pratiti. Ve}ina se<br />
suo~ava s problemom nedostatka vremena i poku{ava<br />
da sve neophodne informacije i znanje dobije u {to<br />
kra}em vremenskom periodu. Rapidan rast upotrebe<br />
navedenih i sli~nih platformi smatra se logi~nim slijedom<br />
okolnosti za zadovoljenje potreba dana{njeg<br />
~ovjeka.<br />
<br />
54 JUNI 2017.
courses<br />
online<br />
RAMAZAN 1438. 55
ZDRAVLJE<br />
U ZDRAVOM<br />
Za postizanje i o~uvanje dobrog zdravlja<br />
preporu~uje se fizi~ka aktivnost najmanje<br />
30 minuta, nekoliko dana u sedmici<br />
(American College of Sports Medicine).<br />
TIJELU.<br />
Ta aktivnost ne mora biti sportska. O ovoj<br />
temi smo razgovarali s Dijanom \ulovi},<br />
profesoricom tjelesnog i zdravstvenog<br />
odgoja, instruktoricom u EC „Nahla“ u<br />
Tuzli. Dijana je radila u nekoliko {kola, bila<br />
fitnes instruktorica u mnogim centrima, a<br />
devedesetih godina se aktivno bavila atletikom<br />
i bila u Juniorskoj reprezentaciji BiH.<br />
AMINA \ULOVI]<br />
Za{to je fizi~ka aktivnost važna? Šta se njome<br />
postiže?<br />
Dokazano je da fizi~ke vježbe imaju ulogu u ja~anju<br />
mi{i}ne mase, utje~u na o~uvanje ko{tane mase, kao<br />
i zadržavanje spretnosti, {to je važno za izbjegavanje<br />
lomova kao posljedica nespretnih padova. Redovno<br />
vježbanje, vježbe aerobnog oblika, pozitivno djeluju na<br />
psiho-somatski status, bez obzira na životnu dob.<br />
Brinemo li danas dovoljno o svom tjelesnom i<br />
mentalnom zdravlju?<br />
U novije vrijeme ~ovjek je sve manje fizi~ki aktivan<br />
zbog ubrzanog razvoja tehnologije. Kretanje je svedeno<br />
na minimum. Vrijeme je da se upozori na posljedice nedovoljnog<br />
kretanja. Fizi~ka aktivnost trebala bi postati<br />
navika i trebala bi se nalaziti u svakodnevnom režimu<br />
života savremenog ~ovjeka.<br />
Na koji na~in posti}i vi{e vitalnosti? Koje su<br />
vježbe ili programi preporu~ljivi?<br />
Vi{e vitalnosti je mogu}e posti}i redovnim vježbanjem<br />
jer }e vam to pomo}i da dobijete vi{e energije i<br />
sprije~ite brzo umaranje. S vježbama bi uvijek trebalo<br />
zavr{iti barem tri sata prije spavanja tako da va{e tijelo<br />
ima dovoljno vremena za hla|enje. Vježbanje pove}ava<br />
razinu energije. Vi{e energije imaju ljudi koji redovno<br />
vježbaju od onih neaktivnih. Jako je važno i {ta unosimo<br />
u organizam. Kofein i {e}er mogu naglo podi}i energiju,<br />
ali vas u~initi i umornima zbog nagle promjene razine<br />
{e}era u krvi. Umjesto toga, treba preferirati zdravu<br />
ishranu bogatu vo}em, povr}em i proteinima.<br />
Kako po~eti s vježbanjem?<br />
Za po~etnike je dovoljno da vježbaju 40 minuta, do<br />
sat vremena, tri puta sedmi~no. Nakon mjesec dana redovnog<br />
treninga, primijetit }ete pobolj{anje. Ako nastavite<br />
vježbati, u}i }e vam u svakodnevnu rutinu i uvijek<br />
}ete imati vremena za vježbanje, a vidjet }ete velike<br />
pozitivne promjene.<br />
Koji programi su posebno preporu~eni ženama?<br />
Nakon razgovora s osobom koja želi vježbati, rade se<br />
analize trenutnog stanja.<br />
1. Ako imate preveliku težinu, prvo je neophodno<br />
raditi na smanjenju tjelesne težine.<br />
2. Ako ste premr{avi i nemate obline, potrebno je<br />
dobiti malo mi{i}ne mase, {to se postiže progresivnim<br />
radom s tegovima.<br />
3. Ako ste mi{i}avi, ali prete{ki, morate na dijetu,<br />
odnosno pravilnu ishranu.<br />
4. Ako ste na težini koja vam odgovara, aerobik je<br />
idealan za vas.<br />
Za {to god se odlu~ili, rezultati su vidljivi ve} nakon<br />
mjesec dana.<br />
Redovna fiti~ka aktivnost, kako istrajati u tome?<br />
Redovna fizi~ka aktivnost je namijenjena svima,<br />
bez obzira na dob ili tjelesnu pripremljenost. Ukoliko<br />
se fizi~ka aktivnost uvrsti u svakodnevnu rutinu, za<br />
po~etak je dovoljno tri puta sedmi~no i rezultati }e biti<br />
brzo vidljivi. Redovan trening donosi mnogo benefita:<br />
- smanjuje rizik od nastanka sr~anih bolesti, moždanog<br />
udara, pretilosti, dijabetesa, raka dojke,<br />
56 JUNI 2017.
ZDRAVLJE<br />
..<br />
Fizi~ka aktivnost trebala bi<br />
postati navika i i trebala bi se<br />
nalaziti u svakodnevnom režimu<br />
života savremenog ~ovjeka.<br />
- ja~a kosti jer fizi~ka aktivnost usporava gubitak<br />
ko{tane gustine,<br />
- pobolj{ava funkciju plu}a,<br />
- vra}a energiju,<br />
- poti~e samopouzdanje,<br />
- smanjuje razinu stresa,<br />
- pove}ava kreativnost,<br />
- obezbje|uje kvalitetan san.<br />
Nakon nekoliko treninga, osjetit }ete povratak energije,<br />
tjelesnu kondiciju, a radne i dru{tvene sposobnosti<br />
}e se poja~ati.<br />
Šta EC „Nahla“ nudi u svom fitnes centru?<br />
EC „Nahla“ nudi razne aerobik programe, kao {to su:<br />
aeromix, pilates, tao bo, tabate. Zatim tu su razni fitnes<br />
programi, rad na spravama. Redovno pratimo napredovanja<br />
na{ih korisnica kroz evidenciju u kartonima. <br />
RAMAZAN 1438. 57
ZDRAVLJE<br />
Na{i brzi životi i<br />
prijeko potrebna<br />
~aj<br />
pauza za<br />
MAKSIDA AGI]<br />
Vrijeme u kojem `ivimo sna`no je obilje`eno tehnolo{kim<br />
napretkom. Tehnologija, polahko ali sigurno,<br />
zauzima prostor i vrijeme, osvajaju}i tako na{e<br />
resurse koji su nam potrebni, ako govorimo o nefunkcionalnoj<br />
upotrebi tehnologije, kako bismo esencijalno bili produktivni<br />
na poljima va`nim za nas kao jedinke.<br />
Ovakav napredak uslovio je ubrzanost na svim poljima<br />
na{eg djelovanja te on, kao takav, ne donosi nu`no napredak<br />
i u kvalitetu na{ih `ivota.Uslovljeni smo brzinom. To je jedini<br />
na~in da “ostajemo na povr{ini’’, „plivaju}i“ u moru nepoznanica<br />
koje savremeni `ivot sa sobom nosi. U tom smislu,<br />
nedvojbeno, na{e tijelo svakodnevno do`ivljava stres, potpuno<br />
neprirodni atak na na{ mentalni habitat. To se ogleda u<br />
pristupu mno{tvu informacija koje optere}uju na{ memorijski<br />
sistem; u procesiranju istih, ~esto nepotrebnih informacija,<br />
u potpunosti neupotrebljivih za bilo kakvu vrstu produktivnosti<br />
- duhovne ili nau~ne.<br />
U okru`enju u kojem obitavamo evidentan je niz razli~itih<br />
oboljenja direktno povezanih s ~ovjekovom nemogu}no{-<br />
}u da se izbori s novim prilikama koje mijenjaju na{ na~in<br />
`ivota.<br />
O ~emu govorim?<br />
Mladi mnogo vremena provode „surfaju}i“ internetom.<br />
To vrijeme koje im on „krade“, ranije su provodili u komunikaciji<br />
s drugim ljudima ili, pak, rade}i ne{to {to im je donosilo<br />
vidnu korist. Ljudi su vi{e vremena provodili na otvorenom,<br />
u {etnji... {to je direktno pozitivno utjecalo na njihovo psihofizi~ko<br />
zdravlje. Danas, kao posljedica ovakvog, prete`no<br />
„sjedala~kog“ na~ina `ivota, imamo mlade a bolesne ljude,<br />
s ~itavim spektrom tegoba - od bolesti ki~me, do razli~itih<br />
58 JUNI 2017.
ZDRAVLJE<br />
poreme}aja li~nosti, a sve kao posljedica nedovoljne fizi~ke<br />
aktivnosti i nemogu}nosti uspostavljanja stvarne komunikacije<br />
sa `ivim, opipljivim ljudima.<br />
Vra}ati se prirodi i prirodnome kroz izu~avanje, uzgajanje,<br />
posve}ivanje onome {to su na{i preci dr`ali za nu`no, u<br />
smislu kvalitete `ivljenja, siguran je pogodak u savremenoj<br />
utakmici `ivota.<br />
Na{i preci su imali razvijen sistem ishrane i ispijanja<br />
razli~itih ~ajeva pa je op}epoznata narodna izreka: Za svaku<br />
bolest ima travka.<br />
Malo nas je, kako me|u pacijentima, tako i me|u zdravstvenim<br />
radnicima koji pribjegavamo i alternativi uporedo s hemijskim<br />
lijekovima. Bez namjere da umanjimo vrijednost drugih,<br />
smatram da bi se trebalo pozabaviti prvima, jer doista le`i<br />
ogromna blagodat po na{e zdravlje u pravilnom kombiniranju<br />
ovih prirodnih resursa. Pri tome mislim na trave-~ajeve, jednako<br />
kao i na ispravno miksanje vo}a, povr}a, ko{tunica i sl.<br />
Na{e tijelo je veli~anstvena ma{ina koja, po{tujemo li njezinu<br />
bit, mo`e ostvariti rezultate vrijedne po{tovanja.<br />
Na{a planeta, taj savr{eno ukombinovani ekosistem, obiluje<br />
razli~itim biljem, pogodnim i namijenjenim za preveniranje,<br />
lije~enje i unapre|ivanje na{ega zdravlja. Uzvi{eni Bog<br />
poklonio je ljudskome rodu ~itav spektar prirodnih lijekova u<br />
biljkama. Ljekovita svojstva biljaka davno su ispri~ana pri~a<br />
kojom bi se, `elimo li unaprijediti kvalitet na{ih `ivota, ozbiljno<br />
trebalo pozabaviti. Biljke su korisne zahvaljuju}i svom<br />
antisepti~nom i antibakterijskom djelovanju. Bogate su vitaminima,<br />
mineralima i prirodnim tvarima koje organizam<br />
mo`e lahko apsorbirati.<br />
Tako, recimo, lije~enje reume i zglobova kombinacijom<br />
hajdu~ke trave, kantariona, koprive (`are), ruse, ~i~ka...<br />
~esto se pokazalo uspje{nom. Mnoge alergije, kako pokazuju<br />
istra`ivanja, zapravo, imaju veze s nedostatkom bakra<br />
i mangana u organizmu. Stoga, uvrstiti `aru u svoju ishranu<br />
doprinosi ja~anju organizma te, samim tim i smanjenju<br />
sklonosti alergijama. U~estala bolest dana{njice je bolest endokrinog<br />
sistema, usko povezana s poreme}ejem hormona,<br />
prete`no kod `ena. Iskustvo je pokazalo blagotvoran u~inak<br />
Radiole (zlatni korijen), Dong quaie (kineske an|elike), Ehinacee<br />
(pupavica), lana u lije~enju ovih poreme}aja. Jo{ jedna<br />
u~estala bolest dana{njice je nesanica. Upotrebom ~aja od kamilice<br />
i limunovog cvijeta, kombinovanog s masa`om vrata<br />
i glave nesanica bi trebala da postane pro{lost. Biljke koje<br />
poma`u otklanjanju nesanice su biljke koje su bogate magnezijumom,<br />
fosforom, `eljezom, kalijem. Dokazano je da ~ajevi,<br />
tako|er, poma`u kod bolesti: jetre, `utice, gastritisa, ulcera,<br />
konstipacije, dijabetesa, dijareje, astme, upale nosa i sinusa,<br />
migrene, neredovnog ili bolnog mjese~nog ciklusa, akni itd.<br />
Kad organizam oboli, nije dovoljno samo lije~iti oboljeli<br />
dio tijela. Izuzetno je va`no raditi na ja~anju imuniteta, kako<br />
bi tijelo imalo potrebnu snagu da se izbori s bole{}u. Biljke<br />
koje ja~aju imunitet, zahvaljuju}i svome prirodnom sastavu,<br />
~iste organizam od toksina, ja~aju funkcije organa, stimuli{u<br />
rad `lijezda i vitalnih organa zahvaljuju}i svom hormonskom<br />
djelovanju koje aktivira nerve, zbog sadr`aja vitamina<br />
u sebi ja~aju organizam, ~iste ga od bakterija i virusa. Ljekovito<br />
djelovanje biljaka posti`e se zahvaljuju}i tzv. obojenim<br />
tvarima, viskoznim tvarima i {e}erima koje ove biljke sadr`e.<br />
Preplavljeni smo informacijama o supernamirnicama. Nutricionisti<br />
{irom svijeta nude magi~na rje{enja koja uklju~uju<br />
upotrebu chia sjemenki, quinoe, zelenog ~aja, kokosovog<br />
ulja... Beskrajan je spisak namirnica, za na{e podneblje uglavnom<br />
egzoti~nih, dakle skupih.<br />
A, Dragi Bog je uredio da svako podneblje na na{oj Planeti<br />
u svojoj paleti hrane sadr`i potrebne elemente za savr{eno<br />
fukcioniranje na{eg organizma. Stoga, nije potrebno posezati<br />
za skupim namirnicama (mnogima je to nemogu}e s finansijskog<br />
aspekta), nego se prepustiti plodovima zemlje od koje<br />
smo i sami nastali. Mi{ljenja sam da je takav uzajamni respekt<br />
upravo i najproduktivniji i najsvrsishodniji.<br />
Ve} spomenuta `ara ili paprika ima vitamina C, u takvim<br />
omjerima da je respektabilna zamjena limunu. Tikva (bundeva)<br />
sadr`i spektar vitamina vrlo sli~an breskvi. Antioksidansima,<br />
kao {to su: arti~oke, acai i goji bobice, hikori (ameri~ki<br />
grah)... dostojna su zamjena na{e: {ljive, tre{nje, jagode, maline,<br />
borovnice, {ipak, ribizle, kupus, orasi...<br />
Fascinantno je to kako vra}anje iskonskome, zapravo,<br />
u potpunosti vra}a ~ovjeku njegovu funkcionalnost, ~ini ga<br />
sretnim i svrsishodnim.<br />
U moru teorijskih pravila i, prakti~no, sasvim druk~ijoj<br />
stvarnosti, nu`no je raditi na vlastitoj dobrobiti, s onim resursima<br />
s kojima u datom trenutku raspola`emo. Konzumirati<br />
mnogo povr}a, suhog vo}a, razmotriti prehrambene navike<br />
na{ih predaka, mijenjati navike koje su pogubne po na{e<br />
zdravlje i odmoriti uz ~aj - to su aktivnosti koje obnavljaju<br />
na{e tijelo, naro~ito ako ~ovjek boravi u okru`enju koje mu<br />
odgovara, uz ljude koji pozitivnim pristupom donose a ne<br />
oduzimaju energiju.<br />
Na{a je du`nost dati pravo svome tijelu i dati pravo svojoj<br />
du{i.<br />
<br />
RAMAZAN 1438. 59
ZDRAVLJE<br />
[umska<br />
terapija<br />
Hiljade umornih, potresenih,<br />
preciviliziranih ljudi po~inje da shvata da je<br />
odlazak na planinu zapravo povratak domu.<br />
Divljina je neophodna. (John Muir)<br />
60 JUNI 2017.
ZDRAVLJE<br />
Tokom hiljada godina historije ~ovje~anstva mi<br />
smo postali vrsta koja najvi{e vremena provodi<br />
u zatvorenim prostorima. Za osobe koje ve}inu<br />
vremena provode rade}i u uredima, jedino vrijeme<br />
kada iza|u vani jeste kada putuju ili obavljajuju neke<br />
sitne poslove. Me|utim, mnoge nau~ne studije su pokazale<br />
da boravak van zatvorenih prostora pozitivno<br />
utje~e na ljudsko zdravlje. U naporu da se izbore protiv<br />
epidemije boravka u zatvorenim prostorima i kako bi<br />
pobolj{ali svoje zdravlje, sve ve}i <strong>broj</strong> ljudi na Zapadu<br />
po~inje da prakticira japanski obi~aj zvan Shinrin-yoku.<br />
Naziv je osmislilo japansko Ministarstvo poljoprivrede,<br />
vodoprivrede i {umarstva 1982. godine, a ono u slobodnom<br />
prijevodu zna~i „uživanje u {umskoj atmosferi“ ili<br />
„{umska terapija“ i odnosi se na proces upijanja prizora,<br />
mirisa i zvukova iz prirodnog okruženja kako bi se<br />
pobolj{alo fizi~ko i psihi~ko zdravlje.<br />
Ideja je posve jednostavna: ako osoba posjeti prirodno<br />
okruženje i uživa u opu{taju}oj {etnji, ona se pri tome<br />
može da smiri, pomladi i oporavi. Cilj {umske terapije<br />
je da ponudi priliku posjetiteljima da iskuse ne{to posve<br />
druga~ije od svakodnevnog stresnog i brzog života te<br />
da nau~e cijeniti ono {to se jedino može vidjeti ili ~uti u<br />
smiraju. Osobe koje {etaju u prirodi manje se upu{taju<br />
u negativno razmi{ljanje i samokritiziranje koje je povezano<br />
s depresijom.<br />
Druge studije su prona{le povezanost izme|u Shinrin-yokua<br />
i pobolj{anja u radu imunog sistema. Ispitanici<br />
su proveli tri dana/dvije no}i u {umskim predjelima<br />
u Japanu, s tim da su im prije i poslije puta nau~nici<br />
vadili uzorke krvi i urina. Broj }elija ubica ili NK }elija<br />
(posebna vrsta bijelih krvnih }elija koja se bori protiv<br />
virusa i tumorskih }elija) i drugih markera imunog<br />
sistema bio je znatno pove}an nakon {umske terapije.<br />
Rad }elija ubica kod ispitanika se pove}ao za 50 posto<br />
tokom putovanja, a do{lo je do smanjenja koncentracije<br />
adrenalina u urinu.<br />
U Japanu, Shinrin-yoku staze su certificirane na osnovu<br />
studije koja, po uzorcima krvi, utvr|uje da li je<br />
<strong>broj</strong> }elija ubica dovoljno pove}an nakon {etnje tim<br />
stazama. U Japanu i Koreji {umska terapija je dio<br />
zdravstvenog sistema i pokrivena je osiguranjem.<br />
Neki nau~nici smatraju da je Shinrin-yoku terapija<br />
u~inkovita zbog supstanci zvanih fitoncidi koji su antibiotici<br />
biljnog porijekla. Oni tvrde da se ljudi mogu<br />
opustiti udisanjem supstanci koje isparavaju iz {ume.<br />
Kao jo{ jedan razlog zbog ~ega je {umska terapija<br />
djelotvorna mogu se navesti i osje}aji smiraja i divljenja<br />
koji su prisutni tokom posmatranja prirodnih ljepota.<br />
Uživanje u mirisima, zvukovima i prizorima u {umi<br />
može probuditi umiruju}e emocije koje su pokazatelj<br />
dobrog zdravlja.<br />
U periodu od 2004. do 2012. godine, japanski<br />
dužnosnici su potro{ili oko 4 miliona dolara na<br />
istraživanje o djelovanju {umske terapije na fizi~ko i<br />
psihi~ko zdravlje te je, na osnovu rezultata, certificirano<br />
48 staza za {umsku terapiju. Qing Li, profesor na Univerzitetu<br />
u Tokiju (Nippon Medical School), izmjerio je<br />
aktivnost }elija ubica u imunom sistemu prije i poslije<br />
boravka u {umi. Ove }elije se bore protiv virusa i tumorskih<br />
}elija te su povezane s imunim sistemom i prevencijom<br />
protiv raka. U studiji iz 2009. godine, kod Liovih<br />
ispitanika je do{lo do pove}anja aktivnosti }elija ubica<br />
sedmicu dana nakon posjete {umi, a pozitivan u~inak je<br />
trajao mjesec dana nakon redovne posjete {umi vikendom.<br />
Ispitanici su bili odmorniji i manje podložni stresu<br />
nakon {umske terapije.<br />
[umska terapija je mogu}a svugdje u svijetu gdje ima<br />
{umskih predjela (podru~je koje zauzima 50.000m 2 od<br />
~ega 10 posto ~ine drvoredi). Gradskom stanovni{tvu<br />
od koristi može biti i posjeta parku. Kratak boravak<br />
na zelenim povr{inama u gradu može smanjiti nivo<br />
stresa i ~ak pomo}i u lije~enju djece s poreme}ajima u<br />
pona{anju, kao {to je nemogu}nost koncentracije. Iako<br />
je Shinrin-yoku tretman jo{ uvijek jedna velika nepoznanica,<br />
njegovo prakticiranje se i dalje {iri; možda kao<br />
odgovor na opsjednutost modernog dru{tva tehnologijom<br />
i aktivnostima u zatvorenim prostorima.<br />
RAMAZAN 1438. 61
Tokom {umske terapije nije bitno raditi te{ke fizi~ke<br />
aktivnosti ve} kroz pet ~ula iskusiti {umsku atmosferu:<br />
žuborenje potoka, pjevanje ptica, zelenu boju,<br />
miris {ume ili pak jedenjem {umskih plodova ili samim<br />
dodirivanjem drve}a. Samo budite okruženi drve}em,<br />
bez planinarenja ili <strong>broj</strong>anja koraka na mobilnim aplikacijama.<br />
Možete sjediti ili se lagahno kretati, u svakom<br />
slu~aju je bitno da se opustite, a ne da postignete<br />
ne{to.<br />
Nekoliko savjeta u vezi sa {umskom terapijom:<br />
Napravite plan na osnovu va{e dnevne fizi~ke aktivnosti<br />
i nastojte da se ne umorite tokom {umske terapije.<br />
Ukoliko }ete posvetiti ~itav dan {umskoj terapiji,<br />
onda je najbolje da 4 sata provedete u {umi, a da {etate<br />
5 km. Ukoliko }ete posvetiti samo pola dana {umskoj<br />
terapiji, onda je najbolje da provedete 2 sata u {umi, a<br />
da {etate 2,5 km.<br />
Ukoliko se osje}ate umorno, možete napraviti pauzu,<br />
bilo kad i bilo gdje.<br />
Ako ožednite, možete popiti vodu/~aj, bilo kad i bilo<br />
gdje.<br />
Prona|ite mjesto u {umi koje vam se svi|a. Tu možete<br />
sjediti koliko želite, ~itati knjigu ili uživati u pogledu.<br />
Bilo bi dobro, ako ste u mogu}nosti, da odete na spa<br />
tretman ili u banju nakon {umske terapije.<br />
Možete izabrati program {umske terapije na osnovu<br />
va{ih potreba.<br />
Ukoliko želite da pobolj{ate va{ imuni sistem, onda<br />
bi najbolje bilo da odete na putovanje u {umu koje bi<br />
trajalo tri dana/dvije no}i.<br />
Ako samo želite da se opustite i smanjite nivo stresa,<br />
onda bi jednodnevni izlet u obližnji park bio dovoljan.<br />
[umska terapija je samo preventivna mjera, {to<br />
zna~i da, ukoliko se razbolite, posjetite doktora, a ne<br />
{umu.<br />
Nau~no dokazane beneficije Shinrin-yokua su:<br />
• pobolj{avanje imunog sistema, s pove}anjem<br />
<strong>broj</strong>a }elija ubica (NK }elija),<br />
• smanjenje krvnog pritiska,<br />
• smanjenje nivoa stresa,<br />
• pobolj{anje raspoloženja,<br />
• pove}anje koncentracije, ~ak i kod djece<br />
s hiperaktivnim poreme}ajem (ADHD),<br />
• ubrzavanje procesa oporavka od bolesti ili<br />
operacije,<br />
• pove}anje nivoa energije,<br />
• pobolj{anje sna,<br />
• ja~i i jasniji instinkt,<br />
• pove}anje protoka energije,<br />
• pove}anje znanja o prirodi i razli~itim vrstama biljaka<br />
i životinja koje u njoj žive,<br />
• ja~anje prijateljskih odnosa i<br />
• op}enito ve}i osje}aj zadovoljstva i sre}e, <br />
62 JUNI 2017.
STIL<br />
Amina<br />
kreira i<br />
nosi<br />
Za tople ramazanske dane preporu~ujem<br />
duge lepr{ave haljine, lagahnih materijala.<br />
Klasi~ne haljine visokog struka u~init }e da<br />
izgledate jako elegantno, a pri tome su i<br />
jako prakti~ne.<br />
Ovoga puta sam se odlu~ila za klasiku,<br />
{arenu haljinu visokog struka od<br />
muslina, u kombinaciji s e{arpom tople<br />
narandžaste boje, sme|om torbom i<br />
sme|im cipelama.<br />
RAMAZAN 1438. 63
NJEGA<br />
Hidratacija<br />
kože<br />
Tokom razli~itih godi{njih<br />
doba i u razli~itim fazama života,<br />
neophodna je adekvatna njega<br />
kože. Uloga vode u zdravlju kože<br />
jeste vi{estruka. Voda sa~injava<br />
55 -70 procenata na{eg organizma<br />
i veoma je važna za održavanje<br />
normalnih metaboli~kih procesa<br />
(npr. prenosi hraljive materije,<br />
razgra|uje toksine, smanjuje<br />
osje}aj gladi i sl.).
NJEGA<br />
MIRELA HATI]<br />
Voda igra veoma važnu ulogu u zdravlju na{e<br />
kože, ~isti je, masira, u~vr{}uje i tonificira, opu{ta te<br />
pospje{uje obnovu }elija. Voda je pokazala <strong>broj</strong>ne<br />
pozitivne u~inke u lije~enju razli~itih kožnih oboljenja,<br />
posebno kod težih hroni~nih bolesti, gdje su zabilježeni<br />
~udesni rezultati.<br />
U ovisnosti od djelovanja vode na kožu razlikuje se:<br />
Morska voda – Sadrži minerale i alge koji na kožu<br />
djeluju ljekovito, poja~avaju cirkulaciju, dovode do<br />
bolje razgradnje celulita i sl.<br />
Termalna voda – Pod termalnom vodom podrazumijeva<br />
se svaka voda koja pri izviranju ima temperaturu<br />
ve}u od 300 stepeni. Takva voda pri izlasku na povr{inu<br />
razgra|uje minerale (kalcij i cink) i njihove soli. Termalna<br />
voda iznimno se preporu~uje za njegu nadražene<br />
kože jer ima blago protuupalno dejstvo i poti~e regeneraciju<br />
o{te}enih dijelova tkiva .<br />
Obi~na voda - Širi pore kože i daje koži vlagu s vanjske<br />
strane. Najnovija istraživanja pokazala su da namakanje<br />
kože ili tu{iranje, od najmanje 10-ak minuta,<br />
itekako vra}a koži vlagu izvana ako se neposredno<br />
nakon tu{iranja namažemo hidratantnom kremom ili<br />
uljem.<br />
Kolike su ~ovjekove potrebe za vodom?<br />
Voda se stalno gubi iz organizma i taj gubitak mora<br />
biti nadokna|en. Voda se gubi iz organizma preko<br />
kože (isparavanjem, znojenjem), disanjem, stolicom<br />
i mokrenjem (1.500 ml vode/24 h). U trenutku kada<br />
osjetimo že|, ve} smo lagahno dehidrirani. Rje{enje je<br />
piti te~nost u malim koli~inama tokom cijelog dana.<br />
Najbolje je vodu držati na dohvat ruke, ~ime }emo pod-<br />
sta}i refleksno pijenje vode. Osim {to vodu unosimo s<br />
drugim te~nostima, i sezonske ljetne namirnice sadrže<br />
80-95% vode (lubenice, dinje, marelice, paradajz,<br />
krastavci).<br />
• Prehrana<br />
Hrana bogata vitaminima i esencijalnim masnim<br />
kiselinama (omega 3, omega 6), kao {to je masna riba<br />
(tuna, haringa, sardine i losos), svježe vo}e, povr}e ili<br />
žitarice, pomaže koži u borbi protiv isu{ivanja. Ako ne<br />
možete jesti ribu, ka{ika lanenog ulja u supi i povr}e bit<br />
}e odli~an dodatak.<br />
PREPORUKA:<br />
• Za lice odaberite kreme s hranjivim sastojcima:<br />
hidratantna krema stvara film koji spre~ava gubljenje<br />
molekula vode. Koža se istoga trena obnavlja. (Za kožu<br />
iznad 30 godine preporu~ujemo kreme s hialuronom<br />
- hialuron u koži vezuje molekule vode i na taj na~in<br />
hidratizira kožu.)<br />
• Za tijelo je najbolje mlijeko za tijelo. Ono olak{ava<br />
obnovu za{titnog sloja kože, zadržavaju}i vodu epiderme.<br />
Svakodnevna upotreba mlijeka preporu~uje se bez obzira<br />
na stepen isu{enosti va{e kože. U slu~aju vrlo suhe kože,<br />
odlu~ite se za hranjivo mlijeko, bogato glicerinom ili alantoinom<br />
(gavez je veoma bogat izvor alantoina, pa krema<br />
ili mast s gavezom može biti idealna za njegu suhe kože).<br />
Voda je najve}i dar od Boga u prirodi, ne zaboravimo<br />
njezinu vrijednost! Stoga uživajmo u tom luksuzu<br />
za na{e tijelo.<br />
Kako kožu održavati hidratiziranom?<br />
• Hidratantna krema<br />
Hidratantna krema održava i obnavlja za{titnu funkciju<br />
povr{inskog sloja kože pa je koža za{ti}ena od vanjskih<br />
nepovoljnih utjecaja. Stoga je klju~no prona}i hidratantnu<br />
kremu koja odgovara va{em tipu kože.<br />
• Ulja<br />
Bogata esencijalnim masnim kiselinama, neka ulja<br />
pospje{uju obnovu vlažnosti kože. Takva su ulja avokadovo,<br />
arganovo, ulje no}urka, zobi.<br />
• Voda<br />
Hidratacija kože po~inje iznutra. ^ajevi, supe, limunade…<br />
pijenje najmanje osam ~a{a vode na dan pomo-<br />
}i }e da nahranimo kožu potrebnom vlažno{}u.<br />
RAMAZAN 1438. 65
SUMEJJINA SOFRA<br />
Odabrani recepti<br />
Naši<br />
odabrani<br />
2<br />
recepti<br />
KULAK ČORBA<br />
Sastojci: Priprema:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
MANTIJE NA<br />
BRČANSKI NAČIN<br />
PUNJENA PRASA<br />
21<br />
Sastojci: Priprema:<br />
<br />
500 g brašna<br />
2 kašičice soli<br />
2 kašike ulja<br />
vode po potrebi<br />
<br />
500 g mljevenog mesa<br />
4 glavice luka<br />
so, biber<br />
<br />
500 ml jogurta<br />
5 isjeckanih čehni bijelog luka<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Sastojci: Priprema:<br />
2 deblje prase<br />
500 g mljevenog mesa<br />
1 šoljica riže<br />
1 glavica luka<br />
2-3 čehna bijelog luka<br />
1 mrkva<br />
list peršuna<br />
so, biber<br />
začinski dodatak jelima<br />
voda<br />
sirće<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
46<br />
25<br />
66 JUNI 2017.
SUMEJJINA SOFRA<br />
STARINSKA BIJELA PITA<br />
Sastojci: Priprema:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
JABUKE<br />
PUNJENE ORASIMA<br />
Sastojci: Priprema:<br />
8-10 jabuka<br />
200 g mljevenih oraha<br />
2 kašike šećera<br />
<br />
5 jaja<br />
5 kašika šećera<br />
5 kašika brašna<br />
5 kašika griza<br />
200 ml kiselog mlijeka<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Sastojci: Priprema:<br />
PIRJAN<br />
61<br />
70<br />
VOLJANICA<br />
600 g krompira<br />
1 veća mrkva<br />
1 glavica luka<br />
250 g riže<br />
voda<br />
2-3 pileća batka<br />
(ili drugo pileće meso)<br />
so, biber<br />
začinski dodatak jelima<br />
mljevena crvena paprika<br />
150 g kiselog vrhnja<br />
2 paradajza (po želji)<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Sastojci:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Priprema:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
32<br />
47<br />
RAMAZAN 1438. 67
PORUKA<br />
Dvanaest mjeseci u jednoj godini su poput dvanaest sinova<br />
poslanika Jakuba, alejhisselam.<br />
I, baš kao što je Jakubu najdraži bio njegov sin Jusuf, alejhisselam,<br />
tako je i ramazan najdraži mjesec Allahu, dželle šanuhu.<br />
I, baš kao što je Allah oprostio grijehe jedanaesterici Jakubovih<br />
sinova zbog dove koju Mu je uputio Jusuf, alejhisselam, tako<br />
On može oprostiti grijehe koje smo mi činili u proteklih jedanaest<br />
mjeseci, zbog iskrene dove koju ćemo Mu uputiti u Njegovom<br />
odabranom mjesecu ramazanu.<br />
68 JUNI 2017.
TUFO (DŽEMAILA) DALILA<br />
(1974.–1993.)<br />
Rođena 14.11.1974. godine u Sisku, Hrvatska. Osnovnu školu i gimnaziju<br />
završila u Sarajevu. Živjela u Sarajevu. U Specijalnu jedinicu MUP-a dolazi<br />
12.07.1992. Dalila je bila mirna djevojka koja nije mogla mirno gledati, ničim<br />
izazvanu, patnju svoje domovine. Majčine suze i preklinjanja da ne ide u<br />
Specijalnu jedinicu, nisu je odvratili. Poginula je u 18. godini.<br />
U haosu i besmislu tragala je za smislom života.<br />
Posthumno je odlikovana Srebrenom policijskom zvijezdom.<br />
Sahranjena je na groblju Butmir.
Ramazan<br />
šerif mubarek olsun<br />
ISLAMSKA ZAJEDNICA<br />
U BOSNI I HERCEGOVINI<br />
MEDŽLIS ISLAMSKE ZAJEDNICE TUZLA<br />
Turalibegova 25A 75000 Tuzla Bosna i Hercegovina<br />
Email: medzlistuzlamedzlistuzla.ba<br />
Telefon: +387 35 252 568 fax: +387 35 276 509