Pravopis srpskog jezika_flip_optimized
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Милорад Дешић<br />
ПРАВОПИС<br />
СРПСКОГ ЈЕЗИКА<br />
ШКОЛСКО ИЗДАЊЕ
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Милорад Дешић<br />
ПРАВОПИС<br />
СРПСКОГ ЈЕЗИКА<br />
ШКОЛСКО ИЗДАЊЕ<br />
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Милорад Дешић<br />
ПРАВОПИС СРПСКОГ ЈЕЗИКА<br />
ШКОЛСКО ИЗДАЊЕ<br />
Прво издање<br />
Рецензенти:<br />
Др Вељко Брборић<br />
Др Весна Ломпар<br />
Радмила Орељ, проф.<br />
Графичко обликовање:<br />
„Total Idea”, Нови Сад<br />
Рукописни фонт:<br />
Зоран Костић<br />
Издавач: Издавачка кућа „Klett” д.о.о.<br />
Маршала Бирјузова 3–5, 11 000 Београд<br />
Тел.: 011/3348-384, факс: 011/3348-385<br />
office@klett.rs, www.klett.rs<br />
За издавача: Гордана Кнежевић Орлић<br />
Главни уредник: Александар Рајковић<br />
Уредник: др Зона Мркаљ<br />
Руководилац пројекта: Александар Рајковић<br />
Штампа: Ротографика, Суботица<br />
Тираж: 3.000 примерака<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог<br />
ауторског дела или његових делова у било ком обиму и поступку, укључујући фотокопирање, штампање,<br />
чување у електронском облику, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем на<br />
начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене<br />
сагласности издавача. Свако неовлашћено коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о<br />
правима.Klett<br />
ауторском и сродним правима.<br />
© Милорад Дешић<br />
© Klett, 2015.<br />
ISBN 978-86-7762-536-8<br />
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Милорад Дешић<br />
ПРАВОПИС<br />
СРПСКОГ ЈЕЗИКА<br />
ШКОЛСКО ИЗДАЊЕ<br />
Klett<br />
2015<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику, 3 односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Садржај<br />
Уводне напомене. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
Правописна правила. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9<br />
I. Писма . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11<br />
II. Екавски и ијекавски изговор. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
III. Сугласник х . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .27<br />
IV. Сугласник ј . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .29<br />
V. Сугласници ч и ћ. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .35<br />
VI. Сугласници џ и ђ. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .39<br />
VII. Промена сугласника к (ц),<br />
, г (з) и х<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .43<br />
VIII. Промена гласа л у о . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .51<br />
IX. Једначење сугласника по звучности. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55<br />
X. Једначење сугласника по месту артикулације. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61<br />
XI. Губљење сугласника . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65<br />
XII. Писање великог и малог слова . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71<br />
Лична имена и имена божанстава . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71<br />
Имена животиња и ликова из уметничких дела. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73<br />
Имена народа, држава и административних јединица . . . . . . . . . . . . . . 74<br />
Имена насеља и њихових становника . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76<br />
Географски и астрономски називи. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 78<br />
Називи институција, установа, предузећа, организација,<br />
партија, манифестација и сл. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79<br />
Називи празника, историјских догађаја, покрета и раздобља . . . . . . . 81<br />
Наслови чланака, књига, новина, уметничких дела, докумената<br />
и сл. и називи награда, одликовања . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82<br />
Писање великог и малог слова у осталим случајевима . . . . . . . . . . . . . . 83<br />
XIII. Састављено (спојено) и растављено (одвојено) писање речи. . . . . . 87<br />
Именице . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 88<br />
Придеви. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97<br />
Заменице . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100<br />
Бројеви. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102<br />
Глаголи . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 105<br />
Прилози. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 107<br />
Везници, речце и узвици. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 108<br />
Предлози и предлошки спојеви . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 110<br />
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
4 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
XIV. Скраћенице. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127<br />
XV. Писање речи, посебно имена из страних језика . . . . . . . . . . . . . . . . . . 139<br />
Речи из класичних језика (грчког и латинског) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 139<br />
Имена из страних живих језика . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143<br />
Руски језик . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 144<br />
Енглески језик . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146<br />
Француски језик . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 147<br />
Немачки језик . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 148<br />
XVI. Растављање (подела) речи на крају реда . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 151<br />
XVII. Правописни знаци, интерпункција. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161<br />
Тачка. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162<br />
Запета. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166<br />
Тачка са запетом . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172<br />
Две тачке . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174<br />
Наводници . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176<br />
Црта . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179<br />
Цртица. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 182<br />
Заграда. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 184<br />
Упитник. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187<br />
Узвичник . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189<br />
Остали правописни и посебни знаци . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190<br />
Речник . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195<br />
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
5 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
6 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
УВОДНЕ НАПОМЕНЕ<br />
Основу сваког правописа чине правила за писање гласова, речи и зна-<br />
кова за раздвајање реченица и реченичних делова. Ова правила, узета<br />
заједно, представљају норму која се односи на писани језик и које би тре-<br />
бало да се држе сви образовани људи. Пожељно је да норма буде еластична<br />
и да се после одређеног времена мења, пратећи промене које се дешавају<br />
у језику и у друштву уопште. Препоручује се да се чине само мање измене<br />
правописних правила, јер се није лако одрећи стечених навика у писању.<br />
Правописи, с обзиром на намену, могу да се по много чему разли-<br />
кују. Ако их аутори пишу углавном за стручњаке, за лингвисте, онда су<br />
то лингвистички правописи. Они су обично писани научним стилом, а<br />
њихов обим није ничим ограничен. Уколико се такве књиге намењују<br />
школама и уопште широј образованој публици, реч је о педагошким пра-<br />
вописима. И они су, као и претходни, засновани на науци, али су писани<br />
популарнонаучно, једноставно и јасно и мањег су обима.<br />
Правопис српског језика представља, као што се из поднаслова види,<br />
приручник за ученике и наставнике, али треба да задовољи потребе и<br />
шире културне јавности. Oн је усклађен са измењеним и допуњеним издањем<br />
Правописа српскога језика Матице српске (Нови Сад, 2010).<br />
Да би један правопис био прихваћен у јавности, неопходно је да пра-<br />
вила буду довољно јасна, да су разумљива. У жељи да се постигне јасност<br />
и прегледност, грађа у овом приручнику је изложена на посебан начин.<br />
Та посебност састоји се у томе што се свака заокружена целина дели на<br />
три мање: најпре долази основни текст с правилима, објашњењима и при-<br />
мерима, затим кратак, уоквирен сажетак текста и, најзад, најкарактери-<br />
стичнији примери истакнути на маргини. Белине са стране омогућавају<br />
пажљивом читаоцу да напише примедбе, запажања, питања, уколико их<br />
има. Овакав начин излагања и распоређивања грађе олакшава разуме-<br />
вање правописних правила и помаже да се она без већих напора примене<br />
пракси.Klett<br />
у свакодневној пракси.<br />
Примери уз правила углавном су савремени, данашњи. То су најобич-<br />
није, најчешће речи, граматички облици и конструкције. Тако се правило<br />
лакше схвата и памти. Ови примери, као и остале речи, међу њима и оне<br />
из уџбеничке литературе, налазе се и у Речнику. Наведена је и понека старија<br />
реч јер се јавља у књижевним делима из школске лектире.<br />
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
7 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
У нашем језику, као и у другима, постоје дублети, где је свакоме омогућено<br />
да бира облик који му више одговара. Иако је то њихова предност<br />
над једноструким решењима, они су овде сведени на најмању меру. Пре-<br />
велики број двоструких решења створио би утисак о ненормираности, па<br />
би се помислило да се скоро свака реч може писати на два или чак и на<br />
више начина.<br />
Српски књижевни језик има два равноправна изговора: екавски и ијекавски.<br />
Сагласно с тим, у Правопису српског језика су примери<br />
са екавским и ијекавским ликовима.<br />
При писању правописа требало би да се искористе све предности наше<br />
азбуке. Зашто да имамо тако једноставно писмо, а сувише компликован<br />
правопис? Управо од тог питања пошло се у овом приручнику, који је пи-<br />
сан са циљем да се на најједноставнији и најкраћи начин објасне право-<br />
писна правила. Колико се у томе успело, просудиће сами читаоци.<br />
У Београду, 12. октобра 2014. године<br />
М. Дешић<br />
Klettнавођени<br />
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
8 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
ПРАВОПИСНА ПРАВИЛА<br />
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
10, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
I<br />
aKlett<br />
–Klett<br />
Писма<br />
1. – У српском језику у употреби су два писма:<br />
два писма: ћирилица<br />
ћирилица и латиница. . Сваки<br />
Klettи образовани човек<br />
и латиница, али је<br />
требало би да добро познаје оба алфабета, с тим<br />
ћирилица<br />
да ћирилицу узима за основно српско писмо.<br />
2. – У ћирилици сваки глас означава се једним<br />
и<br />
словом, што у знатној мери помаже ученицима<br />
по да се лакше и брже описмене. У латиници је исти<br />
однос између гласова и слова, осим што се lj, nj<br />
ј),<br />
и dž пишу по два знака: volja, manje, budžet. . Ако nj<br />
(d + ž)<br />
и dž означавају два гласа (n<br />
n + j и d<br />
+<br />
ž), они се тако<br />
и читају: injekcija, Tanjug, nadživ(j)eti = инјекција<br />
(није ињекција), Танјуг, наджив(ј)ети.<br />
3. – Сва слова поређана по утврђеном редо-<br />
азбука и абецеда;<br />
следу чине азбуку у ћирилици, а абецеду<br />
у<br />
црта испод ш ради<br />
латиници. Азбучни ред слова у ћирилици<br />
лакшег читања: ишла<br />
разликује се од абецедног реда у латиници.<br />
(друго је шила)<br />
Слова су штампана и писана, велика и мала.<br />
Препознајемо их по одређеном облику, који<br />
понекад варира: нпр. у ћирилици, ради лакшег<br />
читања, може се писати црта испод малог писаног<br />
слова ш:<br />
: ишла (различито од шила), ишибати,<br />
шишмиш,<br />
, подшишивати се.<br />
.<br />
4. – У ћириличким текстовима могу се поја-<br />
вити у латиничком облику не само слова него и<br />
речи, групе речи и читаве реченице. Латиницом<br />
се обавезно пишу: научни називи, изрази, симболи<br />
и скраћенице: Canis lupus (вук), Brassica oleracea латиница обавезно:<br />
capitata (купус), а + b = b + a (једначина), Au (злато),<br />
W (ват), o. c. (opus citatum – наведено дело); USD, EUR;<br />
скраћенице (ознаке) за новчане јединице: USD in memoriam<br />
Canis lupus, o. c.;<br />
(амерички долар), GBP (британска фунта), CHF<br />
(швајцарски франак), EUR<br />
(евро, у Европској<br />
монетарној унији), RSD (динар Klettосновно<br />
Klettза латиничко lj, nj<br />
dž два знака: manje, budžet, али:<br />
injekcija (n + nadživ(j)eti<br />
Klettvolja,<br />
у Републици Србији);<br />
познати изрази: in memoriam (у спомен покојнику),<br />
spiritus movens (духовни покретач неке<br />
Klett<br />
Klettдва писма:<br />
Klettdž<br />
Klettпо два<br />
Klett, али:<br />
Klettn +<br />
GBP<br />
EUR<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
11 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Писма<br />
активности). У тексту са ћириличким словима<br />
Klett<br />
могу се латиницом писати, као карактеристични<br />
може и латиницом:<br />
случајеви: цитати из латиничких стручних радо-<br />
цитати;<br />
ва; неке скраћенице, посебно оне за мерне једи-<br />
P. S., km;<br />
нице: P. S. (post scriptum –<br />
после написаног, дода-<br />
Th e B e a t l , Van e s Gogh;<br />
Klettl так уз текст), km (километар), l<br />
(литар); називи<br />
Coca-Cola<br />
страних (понекад и домаћих) музичких група:<br />
The Beatles, The Rolling Stones, Red Hot Chili Peppers,<br />
Van Gogh; ; страни називи фирми, фабрика, ком-<br />
панија, пословних система, продавница, ресто-<br />
рана и сл.: Coca-Cola, Panasonic, Levi’s, Siemens,<br />
Delta Holding, Nokia, Google, Facebook, McDonald’s.<br />
Уобичајено је да се у рекламама и натписима<br />
страни називи музичких група, фирми и сл.<br />
јављају у оригиналном облику. Такав облик (нај-<br />
чешће латинички) треба писати и при првом на-<br />
вођењу у ћириличком тексту као саставном делу<br />
пословне преписке, као и у научним и стручним<br />
текстовима.<br />
писана слова у<br />
5. –<br />
Називи рубрика у новинама пишу се, као<br />
новинама<br />
и текстови, штампаним словима. Каткад се упо-<br />
требљавају и писана слова, да би се рубрика ис-<br />
такла и тиме привукла пажња читалаца:<br />
6. – Вуково правило Пиши као што говориш,<br />
читај као што је написано<br />
примењује се и у да-<br />
нашњем српском књижевном језику. Међутим,<br />
ограничења Вуковог<br />
ово правило не треба круто схватити, јер је од<br />
правила:<br />
почетка имало одређена ограничења. Прво, оно<br />
прво – напретка од<br />
важи само за посебне речи (напретка од напред–<br />
напредка а (али под<br />
д<br />
ка), али не и за групе речи (под креветом иако се<br />
креветом, , а не пот<br />
говори<br />
пот креветом и као једна реч, пише се с<br />
креветом);<br />
другом,<br />
а чита з другом). Друго, не бележе се из-<br />
друго – не бележе се<br />
говорне варијанте појединих гласова у посебној<br />
изговорне варијанте;<br />
речи (отворени и затворени самогласници, твр-<br />
треће – представа, а не<br />
ди и меки сугласници и сл.). Треће, неки пут се у<br />
претстава<br />
написаној речи не види да је извршена гласовна<br />
промена (пише се представа, подшишати се, а<br />
изговара се претстава, потшишати се).<br />
шKlett<br />
6. –<br />
као<br />
ткаа од<br />
под пот т<br />
дKlett<br />
кKlett<br />
каKlett<br />
читајKlett<br />
6.Klett<br />
другом,Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
12, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Основно српско писмо је ћирилица, у којој је<br />
заступљен азбучни ред слова.<br />
У ћириличким текстовима јавља се и латини-<br />
ца: у једним случајевима као обавезна, а у другима<br />
само као могућност.<br />
Вуково правило Пиши као што говориш, читај<br />
као што је написано и данас се примењује,<br />
наравно са извесним ограничењима.<br />
Klett<br />
Писма<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
13 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Писма<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
7.<br />
8.<br />
9.<br />
10.<br />
11.<br />
12.<br />
13.<br />
14.<br />
15.<br />
А а<br />
Б б<br />
В в<br />
Г г<br />
Д д<br />
Ђ ђ<br />
Е е<br />
Ж ж<br />
З з<br />
И и<br />
Ј ј<br />
К к<br />
Л л<br />
Љ љ<br />
М м<br />
Aзбука<br />
16.<br />
Н н<br />
17.<br />
Њ њ<br />
18.<br />
О о<br />
19.<br />
П п<br />
20.<br />
Р р<br />
21.<br />
С с<br />
22.<br />
Т т<br />
23.<br />
Ћ ћ<br />
24.<br />
У у<br />
25. Ф ф<br />
26. Х х<br />
27. Ц ц<br />
28. Ч ч<br />
29. Џ џ<br />
30. Ш ш<br />
Klett<br />
кKlett<br />
лKlett<br />
љKlett<br />
Klett<br />
12. К<br />
13. Л<br />
Љ<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
14, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
7.<br />
8.<br />
9.<br />
10.<br />
11.<br />
12.<br />
13.<br />
14.<br />
15.<br />
А а<br />
B b<br />
C c<br />
Č č<br />
Ć ć<br />
D d<br />
Dž dž<br />
Đ đ<br />
E e<br />
F f<br />
G g<br />
H h<br />
I i<br />
J j<br />
K k<br />
Аbeceda<br />
16.<br />
17.<br />
18.<br />
19.<br />
20.<br />
21.<br />
22.<br />
23.<br />
24.<br />
25.<br />
26.<br />
27.<br />
28.<br />
29.<br />
30.<br />
L l<br />
Lj lj<br />
M m<br />
N n<br />
Nj nj<br />
O o<br />
P p<br />
R r<br />
S s<br />
Š š<br />
T t<br />
U u<br />
V v<br />
Z z<br />
Ž ž<br />
Писма<br />
27.Klett<br />
26.Klett<br />
25.Klett<br />
24.Klett<br />
23.Klett<br />
22.Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
15 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
16, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
II<br />
ијеKlett<br />
гласKlett<br />
Eкавски и ијекавски<br />
изговор<br />
7. – У српском књижевном језику постоје два<br />
изговора: екавски и ијекавски.<br />
Klettдва Ова два вида на-<br />
књижевна изговора<br />
шег језика резултат су различите<br />
Klett– замене нека-<br />
– екавски и ијекавски<br />
дашњег гласа јата (), који је у екавском дао е и<br />
у кратким и у дугим слоговима, док је у ијекавском<br />
дао је у кратким и ије у дугим слоговима.<br />
глас јат дао је у<br />
Однос између једног и другог изговора најлакше<br />
екавском е, а у<br />
ће се схватити ако се упореде екавски и ијекав-<br />
ијекавском је у кратким<br />
ски облици исте речи: бежати е<br />
– бјежати, лето<br />
и ије у дугим слоговима<br />
– љето, неговати – његовати, цвĤт Ĥ<br />
(црта изнад<br />
– бежати е<br />
– бјежати,<br />
самогласника означава дуг слог) – цвијет, лĤпа Ĥ – лĤпа Ĥ<br />
– лијепа<br />
лијепа, послĤ – послије.<br />
.<br />
Екавски се говори у највећем делу Србије, а ије-<br />
кавски у Црној Гори и у српским крајевима Босне<br />
и Херцеговине и Хрватске (изузимајући екавско<br />
подручје у источној Славонији), као и у западној<br />
и југозападној Србији. Сваки образовани човек<br />
требало би да у потпуности влада оним књижев-<br />
ним изговором којим се свакодневно изражава,<br />
али неопходно је да поседује основна знања и о<br />
оном другом, такође књижевном изговору.<br />
Оба изговора, екавски и ијекавски, потпуно су<br />
равноправна. Није допуштено њихово мешање у оба изговора су<br />
тексту или у говору, осим у уметничким делима равноправна<br />
(из књижевности, позоришта, филма), где служи<br />
као једно од значајних средстава карактеризације<br />
појединих ликова.<br />
Српски књижевни језик има изговора:<br />
екавски и ијекавски. Некадашњи глас јат дао је<br />
у екавском е и у кратким и у дугим слоговима, а у<br />
ијекавском је у кратким и ије у дугим слоговима.<br />
равноправна.Klett<br />
Оба изговора потпуно су равноправна.<br />
Klett<br />
Klettјат<br />
Klettдао је<br />
Klettе,<br />
Klett, а<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
17 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
место е јавља се и:<br />
а) мудрији;<br />
б) нисам, ниси...;<br />
в) с овим, с добрим;<br />
г) овима, добрима;<br />
д) тресијах<br />
треба разликовати:<br />
црвенети и црвенити<br />
Екавски изговор<br />
Klett<br />
8. – За књижевни језик екавског изговора,<br />
као што је речено, карактеристично је да је некадашњи<br />
глас јат замењен самогласником е: терати,<br />
певати, свĤт, Ĥ<br />
блĤда, Ĥ<br />
увĤк Ĥ итд. Међутим, у не-<br />
ким случајевима уместо е јавља се самогласник и:<br />
а) у облицима компаратива придева: мудрији,<br />
крупнији, старији и и сл. (није: мудреји, крупнеји,<br />
е<br />
стареји);<br />
б) у одричним облицима глагола јесам: нисам,<br />
ниси, није, и<br />
нисмо, нисте, нису (није:<br />
несам,<br />
неси…);<br />
в) у инстр. једн. м. и ср. рода заменица и при-<br />
дева: с овим, с добрим (није: с овем, е<br />
с добрем);<br />
г) у множинским облицима заменица и при-<br />
дева: ових, овима, добрих, добрима (није: овех,<br />
овема, е<br />
добрех, е<br />
добрема);<br />
е д) у имперфекту: тресијах, и<br />
тресијаше (није:<br />
тресејах, ејах, тресејаше) ејаше<br />
) (али: бејах е<br />
и бех од бити,<br />
будем).<br />
У екавском треба разликовати глаголе на -ети,<br />
где је е постало од јата, и глаголе на -ити: црнети<br />
– црним, црвенети ети<br />
–<br />
црвеним значи: постајати<br />
црн, црвен, али: црнити – црним, црвенити – цр-<br />
веним значи чинити нешто црним, црвеним.<br />
У екавском се место е јавља и у: облицима ком-<br />
паратива придева, одричним облицима глагола<br />
јесам, инструменталу једн. м. и ср. рода заменица<br />
и придева, множинским облицима заменица и<br />
придева и у имперфекту.<br />
венимKlett<br />
еKlett<br />
Klettмудре<br />
Klettјесам:<br />
Klettисам,<br />
Klett(није:<br />
Klettе<br />
Klettее<br />
Klettеји,<br />
крупн<br />
Klett:<br />
Klettни н<br />
Klettсу<br />
Klettне<br />
(није:<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
18, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
Ијекавски изговор<br />
9. – У књижевном језику ијекавског изговора,<br />
као што је поменуто, стари глас јат дао је ије у дугим<br />
слоговима. У ствари, ијекавском ије одговара<br />
дуго екавско е: снијег – снĤг, слијеп – слĤп, Ĥ<br />
дијелити<br />
– дĤлити, замијенити – замĤнити, понијети<br />
– понĤти, приповијетка – приповĤтка. . Од овог<br />
основног правила одступа се у оним облицима и<br />
изведеним речима чија основа (основни облик)<br />
има кратко је. . Тако према дугом екавском е не<br />
стоји ијекавско ије него дуго је:<br />
:<br />
а) у генитиву множине именица: посјед – (много)<br />
посјĤда (екавски: посед (много) посĤда), Ĥ вјера<br />
– (више) вјĤра (екавски: вера е – (више) вĤра), Ĥ дјело<br />
– (много) дјĤла (екавски: дело е – (много) дĤла,<br />
Ĥ ,<br />
кољено – (више) кољĤна (екавски: колено –<br />
(више<br />
колĤна);<br />
б) у облицима именица у којима се дужи је<br />
испред два сугласника од којих је на првом месту<br />
н, љ или р (у основном облику, у номинативу<br />
е<br />
једнине је се изговара кратко): засјенак – засјĤнка<br />
ј<br />
дуго ијекавско је:<br />
(екавски: засенак – засĤнка), одјељак – одјĤљка<br />
ј<br />
а) дјело – (много) дјĤла;<br />
(одељак – одĤљка), примјерак рак<br />
– примјĤрка ј<br />
(при-<br />
б) засјенак – засјĤнка,<br />
мерак – примĤрка);<br />
одјељак – одјĤљка,<br />
в) у глаголском прилогу прошлом: успјети – примјерак – примјĤрка;<br />
успјĤвши (екавски: успети – успĤвши), Ĥ видјети<br />
в) видјети – видјĤвши;<br />
– видјĤвши ј<br />
Ĥ вши (видети – видĤвши); вши<br />
дуго је налази г) вјештица – вјĤштац;<br />
се и у краћим облицима, уколико су у употреби: д) дјед – дјĤдо;<br />
успјĤв ј<br />
Ĥ (успĤв), Ĥ в<br />
видјĤв ј<br />
Ĥ в (видĤв);<br />
в<br />
ђ) намјестити<br />
г) у неким изведеним речима: сјена – сјĤнка – намјĤштати,<br />
(екавски: сена – сĤнка), недјеља – НедјĤљко<br />
замјерити – замјĤрати,<br />
(недеља еља<br />
– НедĤљко), кољено – кољĤнце Ĥ<br />
(коле-<br />
засјести – засјĤдати<br />
но – колĤнце); вјештица – вјĤштац ј<br />
Ĥ<br />
(вештица<br />
равномKlett<br />
дKlett<br />
ĤKlett<br />
према дугом екавском<br />
– вĤштац), мјера – равномјĤрност ј<br />
рност (мера – равнoмĤрност);<br />
д) у речима одмила: дјевојка – дјĤва (екавски:<br />
девојка – дĤва), дјед д<br />
– дјĤдо; ј<br />
до;<br />
ђ) у облицима глагола који су изведени<br />
сјестиKlett<br />
од речи: мјесто, мјера, сјести: намјестити<br />
– намјĤштати, намјĤштам (екавски: наместити<br />
– намĤштати, намĤштам), замјерити<br />
– замјĤрати, замјĤрам (замерити – замĤрати,<br />
–Klett<br />
јKlett<br />
ĤKlett<br />
);Klett<br />
недKlett<br />
вKlett<br />
успKlett<br />
примKlett<br />
коKlett<br />
дугоKlett<br />
љKlett<br />
(Klett<br />
– прим –<br />
Ĥ );<br />
Ĥ<br />
Ĥ ), је<br />
Ĥљко ), љено –<br />
Ĥнце ); вје штица – в<br />
Ĥ ), мје ра – Ĥ<br />
војка јед – д Ĥ<br />
равномKlett<br />
ĤрностKlett<br />
–Klett<br />
ĤдоKlett<br />
кољеKlett<br />
вKlett<br />
ĤнкаKlett<br />
ĤштацKlett<br />
недјеKlett<br />
недKlett<br />
(видKlett<br />
љĤKlett<br />
видĤKlett<br />
ĤвKlett<br />
сјеKlett<br />
сKlett<br />
ĤвшиKlett<br />
примKlett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
19 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
замĤрам), засјести – засјĤдати, засјĤдам (засе-<br />
Klett<br />
сти – засĤдати, засĤдам) (глаголи намјештати<br />
и засједати могу имати, уз другачији акценат ин-<br />
финитива, и кратко је).<br />
У ијекавском се место ије јавља дуго је у обли-<br />
цима и изведеним речима чија основа (основни<br />
облик) има кратко је: : у генитиву множине име-<br />
ница, у облицима именица где је<br />
стоји испред<br />
два сугласника од којих је први н, љ<br />
или<br />
р, , у гла-<br />
голском прилогу прошлом, у неким изведеним<br />
речима, у речима одмила, код глагола изведених<br />
од мјесто, мјера, сјести. .<br />
10. – Стари глас<br />
јат дао је у ијекавском је у<br />
кратким слоговима. Ијекавском је<br />
одговара<br />
кратко екавско е:<br />
: бјекство – бекство, е<br />
вјежба –<br />
вежба, истјерати – истерати, е<br />
љето – лето,<br />
њедра<br />
– недра, посљедњи – последњи. У неким<br />
облицима и изведеним речима је, као знак крат-<br />
коће, стоји према ије, , које упућује на некадашњу<br />
дужину гласа јата и на данашње екавско дуго<br />
е. . Навешћемо неколико најкарактеристичнијих<br />
случајева скраћивања дугог јата:<br />
а) облици именица средњег рода које проши-<br />
рују основу: дијете –<br />
дјетета (екавски: дĤте<br />
– детета), тијело – тјелеса (множина) (тĤло –<br />
телеса);<br />
б) множински облици двосложних (у екавском<br />
према ије стоји је: :<br />
једносложних) именица мушког рода са уметком<br />
а) тијело – тјелеса;<br />
;<br />
-ов-: свијет – свјетови (екавски: свĤт – светови),<br />
цвијет – цвјетови (цвĤт – цветови), снијег<br />
(каткад ије и је: : лијек –<br />
– сњегови (снĤг – снегови); неке од ових именица<br />
б) свијет – свјетови<br />
лијекови и љекови);<br />
могу имати у множини и ије и је: вијек – вијекови<br />
в) приповијетка ијетка<br />
–<br />
(много) приповиједака<br />
иједака<br />
и вјекови (екавски: вĤк – вĤкови и векови), лијек –<br />
и приповједака;<br />
лијекови и љекови (лĤк – лĤкови и лекови);<br />
г) тијесан – тјешњи;<br />
в) генитив множине неких вишесложних име-<br />
д) свијећа – свјећица;<br />
ница, где се поред основног ије јавља и једно-<br />
ђ) цијев – цјевчина;<br />
сложно је: приповијетка – (много) приповиједака<br />
и приповједака (екавски: приповĤтка – (мно-<br />
е) процијенити –<br />
процјењивати;<br />
го) приповĤдака и приповедака), колијевка –<br />
ж) снабдијевати –<br />
(много) колијевака, колијевки и кољевака (колĤвка<br />
– (много) колĤвака, колĤвки и снабдјевач<br />
колевака);<br />
дKlett<br />
сKlett<br />
еKlett<br />
њеKlett<br />
цвKlett<br />
ковиKlett<br />
свKlett<br />
);Klett<br />
(Klett Klettје стоји<br />
Klettн,<br />
Klettр, љ у –<br />
е<br />
ов-: : ијет<br />
ви), ијет – гови<br />
тка –<br />
ије и в<br />
или лKlett<br />
лијеKlett<br />
вјеKlett<br />
вKlett<br />
–Klett<br />
виKlett<br />
цвијеKlett<br />
-Klett<br />
-ов-Klett<br />
свијеKlett<br />
тKlett<br />
теKlett<br />
елесаKlett<br />
ететаKlett<br />
неKlett<br />
ијековиKlett<br />
његовиKlett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
20, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
г) компаратив придева: биједан – бједнији<br />
(саKlett<br />
(екавски:<br />
је,Klett<br />
бĤдан – беднији), тијесан – тјешњи<br />
(тĤсан – тешњи), лијеп – љепши (лĤп – лепши);<br />
д) именице деминутивног значења (значења<br />
умањености) с различитим наставцима: цвијет<br />
– цвјетић (екавски: цвĤт – цветић), мијех – мјешчић<br />
(мĤх – мешчић), свијећа – свјећица (свĤћа Ĥ –<br />
свећица), цијев – цјевчица (цĤв – цевчица), дијете<br />
– дјетенце (дĤте – детенце), гнијездо – гњездашце<br />
(гнĤздо – гнездашце), тијело – тјелешце (тĤло Ĥ –<br />
телешце);<br />
ђ) именице аугментативног значења (значење<br />
увећаности) са суфиксима -ина и -чина: свијет –<br />
свјетина (екавски: свĤт – светина), цијев – цјевчина<br />
(цĤв – цевчина);<br />
е) несвршени глаголи изведени од свршених:<br />
замијенити – замјењивати (екавски: замĤнити<br />
Ĥ<br />
– замењивати), процијенити – процјењивати<br />
(процĤнити – процењивати);<br />
ж) остале изведене речи: лијеп – љепота<br />
(екавски: лĤп – лепота), слијеп – сљепоћа (слĤп<br />
– слепоћа), промијенити – промјена (промĤнити<br />
Ĥ<br />
– промена), снабдијевати – снабдјевач (снабдĤвати<br />
– снабдевач); лијепити –<br />
љепљив<br />
(лĤпити<br />
Ĥ<br />
– лепљив), свијет – свјетски (свĤт т<br />
– светски),<br />
свијест – свјестан стан (свĤст Ĥ ст<br />
– свестан); стан); свијетљети<br />
– свјетлуцати (светлети – светлуцати).<br />
У неким облицима и изведеним речима<br />
скраћује се слог основног облика, па према ије<br />
стоји је: : у облицима именица средњег рода које<br />
проширују основу, у множини двосложних име-<br />
ница мушког рода са уметком -ов-, у генитиву<br />
множине вишесложних именица (са је,<br />
али и ије),<br />
у компаративу придева, код именица са значењем<br />
умањености односно увећаности, код несврше-<br />
них глагола изведених од свршених и код других<br />
изведених речи.<br />
свKlett<br />
љеKlett<br />
свKlett<br />
(Klett<br />
–Klett<br />
п<br />
на<br />
–<br />
Ĥт –<br />
–<br />
–Klett<br />
свеKlett<br />
естанKlett<br />
(свKlett<br />
свĤKlett<br />
сKlett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
21 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
сугласник + р + ије/е:<br />
бријег – брегови,<br />
дријемати – дремљив<br />
(али разриједити –<br />
разрјеђивати)<br />
р + је: ријеч – рјечит;<br />
старјешина<br />
11. – Иза сугласника р, као и иза других су-<br />
огрKlett<br />
(Klett<br />
гласника, глас јат дао је ије у дугим слоговима:<br />
бријег, вриједан, напријед; ријека, ријеч, коријен<br />
(екавски: брĤг, врĤдан, Ĥ<br />
напрĤд; рĤка, рĤч, корĤн).<br />
Гласу р, , као што се види, може да претходи неки<br />
други сугласник (бријег), али не мора (ријека).<br />
а) Ако гласу р претходи неки сугласник,<br />
ије<br />
из основе (основног облика) скраћује се у поје-<br />
диним облицима и изведеним речима и место је<br />
јавља се е. . На тај начин изговор се знатно олак-<br />
шава. Примери:<br />
вријеме – времена е (екавски: врĤме Ĥ – времена),<br />
е<br />
ждријебе – ждребета (ждрĤбе Ĥ – ждребета), е бријег<br />
– брегови (брĤг Ĥ г<br />
– брегови), вриједан –<br />
вреднији<br />
(врĤдан Ĥ – вреднији), е тријезан – трезнији е<br />
(трĤ-<br />
зан – трезнији);<br />
е гријех – грехота, е<br />
грешка, грешан (екавски:<br />
грĤх<br />
– грехота, е<br />
грешка, грешан), стријела – стрелица<br />
(стрĤла Ĥ – стрелица), е ждријебе –<br />
ждребад (ждрĤбе –<br />
ждребад), повриједити – повреда е<br />
(поврĤдити – повреда),<br />
е дријемати – дремљив е (дрĤмати – дремљив),<br />
бријег – бреговит (брĤг Ĥ г<br />
– бреговит), спријечити –<br />
спречавати (спрĤчити Ĥ – спречавати).<br />
Изузетно у неким речима долази до одсту-<br />
пања од овог правила, па се пише и изговара је<br />
у кратким слоговима иако се испред гласа р на-<br />
лази сугласник: огријевати – огрјев (поред огрев)<br />
(екавски: огрĤвати Ĥ<br />
– огрев), разриједити – разрјеђивати<br />
(према придеву<br />
риједак) (екавски:<br />
ђиватиKlett<br />
разрĤдити Ĥ –<br />
разређивати – према редак), противрјечити<br />
(екавски: противречити). Код сло-<br />
женица разрјеђивати и противрјечити још се<br />
осећају њихови саставни делови, због чега оне<br />
и представљају изузетке (глагол разређивати у<br />
ијекавском, као и у екавском, има за основу именицу<br />
ред).<br />
б) Ако гласу р не претходи сугласник, тј. ако<br />
се р налази почетку речи или иза самогласни-<br />
ка, пише се и изговара је у слоговима са кратким<br />
јатом:<br />
Klettемена<br />
Klettебета<br />
Klettбета),<br />
риједак – рјеђи (екавски: рĤдак – ређи), ријеч<br />
– рјечит (рĤч – речит), ријека – рјечица (рĤка<br />
– речица), ријешити – рјешавати (рĤшити –<br />
редKlett<br />
читиKlett<br />
брKlett<br />
еKlett KlettврĤ<br />
KlettĤме<br />
Klett–<br />
Klettмена<br />
вр<br />
Klett),<br />
Klettвр<br />
–<br />
тивр ницу се<br />
тиврјеKlett<br />
јатомKlett<br />
тиврKlett<br />
разрKlett<br />
разрĤKlett<br />
рјеKlett<br />
рKlett<br />
–Klett<br />
ијеKlett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
22, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
решавати), коријен – корјенчић (корĤн – коренчић),<br />
прориједити – прорјеђивати (прорĤдити<br />
– проређивати); горјети, старјешина (екавски:<br />
горети, старешина).<br />
12. – У речима с префиксима пре- - и пред- -<br />
некадашњи глас јат дао је ије и е. . Најчешћа су<br />
ова два случаја:<br />
а) напоредо се јављају ије и е:<br />
: приједлог и<br />
прĤдлог, пријећи, пријеђем и прĤћи, Ĥ , прĤђем,<br />
Ĥ , речи с препријекор<br />
и прĤкор, пријесто и прĤсто, Ĥ , пријевре-<br />
пред-:<br />
мен и превремен, пријеподневни подневни и преподневни<br />
подневни<br />
приједлог прĤдлог;<br />
(екавски: прĤдлог, прĤћи, прĤђем, Ĥ , прĤкор, Ĥ , прĤсто,<br />
Ĥ ,<br />
препрека<br />
превремен, преподневни);<br />
б) јавља се само е: прĤглед, Ĥ<br />
прĤзир, Ĥ<br />
прĤвод,<br />
Ĥ<br />
прĤвоз, прĤнос, прĤдсједник, препрека.<br />
прека.<br />
Ако гласу р претходи сугласник, према из<br />
основе (основног облика) стоји е у облицима и<br />
изведеним речима (изузеци су: огрјев (поред<br />
огрев), разрјеђивати, противрјечити). Ако гласу<br />
р не претходи сугласник, јавља се у слоговима<br />
са кратким јатом. У речима с префиксима пре- - и<br />
пред- - јављају се напоредо ије и е или само е.<br />
.<br />
13. – Стари глас јат прешао у ијекавском у<br />
и кад се нашао:<br />
а) испред самогласника о који постао од л:<br />
хтио (али: хтјела, хтјели, хтјети) ти) ) (у екавском: глас јат дао и:<br />
хтео, хтела, е<br />
хтели, е<br />
хтети), е живио ио (али: живје-<br />
а) хтио, дио;<br />
(екавски:Klett<br />
јKlett<br />
сKlett<br />
цKlett<br />
предKlett<br />
живKlett<br />
префиксима<br />
и<br />
ла, живјели, живјети) ) (екавски: живео, живела,<br />
живели, е<br />
живети), желио (али: жељела, жеље-<br />
ли, жељети) ) (екавски: желео, желела, ла, желели,<br />
желети); цио (али: цијела, цијели) ) (екавски: цео,<br />
цĤла, цĤли); дио (али: дијела) ) (екавски:<br />
део, дĤла),<br />
предио (али: предјела) ) (екавски: предео, предела),<br />
диоба (екавски: деоба);<br />
б) испред сугласника ј: сијати, гријати, гријалица,<br />
смијати се (екавски: сејати, грејати, греја-<br />
б) сијати, мудрији,<br />
тресијах;<br />
лица, смејати се); у компаративу<br />
Klettпред-:<br />
Klett:<br />
а)<br />
и<br />
б) Klettприје<br />
Klettиједлог<br />
Klettепрека<br />
Klettпрека<br />
придева: мудрији,<br />
старији и у имперфекту: тресијах, тресијаше<br />
(као и у екавском, с тим да је у имперфекту глагола<br />
бити, будем: бијах и бјех);<br />
желKlett<br />
дKlett<br />
сKlett<br />
хтKlett<br />
ијеKlett<br />
живKlett<br />
тиKlett<br />
желеKlett<br />
жеKlett<br />
грKlett Klettречи<br />
Klettчи с<br />
Klettи пред-<br />
Klettа) Klettи<br />
Klettдлог<br />
Klettпр<br />
и<br />
је ли, хт<br />
ти), ), (али:<br />
ео, ,<br />
цио ије<br />
Ĥ ); дио (али:<br />
предје део<br />
ј: : ијати,<br />
еобаKlett<br />
сејKlett<br />
ба);Klett<br />
сијKlett<br />
дијеKlett<br />
ијелаKlett<br />
цијеKlett<br />
ијелиKlett<br />
желиоKlett<br />
желеоKlett<br />
леKlett<br />
етиKlett<br />
жељеKlett<br />
жеKlett<br />
живеоKlett<br />
живиоKlett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
23 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
в) испред сугласника љ: биљежити, забиље-<br />
в) биљешка<br />
лKlett<br />
нKlett<br />
жити, биљешка (екавски: бележити, забележити,<br />
белешка).<br />
У глаголском радном придеву пред самогласни-<br />
напоредна употреба:<br />
ком о могу, поред и, , да се јаве и други гласови: сио и<br />
сио и сјео, врио и врео сјео (али сјела), врио<br />
и врео<br />
(али врела), е<br />
зрио и зрео<br />
(али зрела), срио<br />
и срео<br />
(али срела) ) (екавски: сео,<br />
врео, зрео, срео).<br />
и у ијекавском и<br />
14. –<br />
У данашњем књижевном језику неки глаекавском:<br />
ислабити,<br />
голи имају у инфинитиву самогласник и<br />
место<br />
оћелавити<br />
старог јата. Тако је и у ијекавском и у екавском<br />
изговору: омршавити (постати мршав), ислаби-<br />
ти (постати слаб), оћелавити (постати ћелав).<br />
15. –<br />
Као у екавском, у инстр. једн. м. и ср. рода<br />
с овим – с овијем<br />
заменица и придева јат је замењено са и: с овим,<br />
с добрим – с добријем<br />
с добрим (неправилно је: с овијем, с добријем).<br />
овима – овијем<br />
16. –<br />
У множинским облицима заменица и<br />
добрима – добријем<br />
придева исправна је замена јата са и (као у екав-<br />
ском): ових, овима; добрих, добрима (није пра-<br />
вилно: овије(х), овијем; добрије(х), добријем).<br />
нисам, ниси напоредо<br />
17. –<br />
У одричним облицима глагола јесам јат<br />
са нијесам, нијеси<br />
се у ијекавском замењује са и (као у екавском)<br />
и са ије: нисам, ниси, није, нисмо, нисте, нису<br />
и нијесам, нијеси, није, нијесмо, нијесте, нијесу.<br />
Облици са ије (нијесам, нијеси) уобичајени су у<br />
Црној Гори.<br />
двојаки облици:<br />
18. –<br />
У ијекавском глаголи заливати, проливати,<br />
доливати и сл. (према лити) гласе<br />
(у екавском заливати)<br />
) и залијевати, пролијевати, долијевати и сл.<br />
(према лијевати). Међутим, именице везане за<br />
претходне глаголе немају двојаке облике: залив,<br />
заливати и залијевати<br />
пролив. и У екавском изговору препоручују се об-<br />
лици са самогласником и: заливати, проливати,<br />
доливати (а тако и: залив, пролив).<br />
треба разликовати: Klettислаб<br />
19. – У ијекавском изговору потребно је<br />
црњети и црнити<br />
разликовати глаголе на -јети, где је је постало<br />
од јата, од глагола на -ити: црњети – црним,<br />
црвењети – црвеним значи: постајати црн,<br />
нKlett<br />
залKlett<br />
ијеKlett<br />
–Klett<br />
Гори.Klett<br />
–Klett<br />
Klettвре<br />
Klettсре<br />
Klettела<br />
)<br />
Klettи место<br />
17. и са ије: : и<br />
Црној<br />
18. и<br />
долKlett<br />
пролKlett<br />
пролиKlett<br />
лијеKlett<br />
18.Klett<br />
–Klett<br />
нијеKlett<br />
ниKlett<br />
17.Klett<br />
–Klett<br />
овијеKlett<br />
овиKlett<br />
место<br />
залијеKlett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
24, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
црвен, али: црнити – црним, црвенити – црвеним<br />
значи: чинити нешто црним, црвеним (у<br />
екавском црнети – црним стоји према црнити –<br />
црним).<br />
У ијекавском се место је јавља и могласника о и сугласника ј и љ. такође је дао и ма глагола јесам заливати, вати и сл., који гласе и залијевати, пролијевати<br />
(у екавском само заливати, проливати).<br />
20. – Двојаки облици налазе се у две групе<br />
примера:<br />
а) је и и:<br />
вриједјети и вриједити, ити, мрзјети и мрзити,<br />
сједјети и сједити; старосједјелац јелац<br />
и старосједи-<br />
лац (екавски: вредети, ети, мрзети, седети, ети, староседелац)<br />
– најчешћи су облици са и (вриједити ити<br />
и<br />
сл.);<br />
б) ије и је: :<br />
блиједожут и бљедожут, колосијек к и колосјек,<br />
к, двојаки облици:<br />
подсмијехнути се<br />
и подсмјехнути се, послијепо-<br />
по-<br />
а) је и и:<br />
дневни и посљеподневни, подневни, послијератни и посље-<br />
вриједјети и вриједити;<br />
ратни, просијед и просјед, редослијед д<br />
и редосљед,<br />
б) ије и је:<br />
(екавски:Klett<br />
свијетлоплав и свјетлоплав (екавски: блĤдожут<br />
Ĥ<br />
подсмијехнути се и<br />
и бледожут, е<br />
колосĤк к и колосек, к, подсмĤхнути Ĥ<br />
се подсмјехнути се<br />
и подсмехнути е<br />
се, послеподневни, подневни, послератни,<br />
битиKlett<br />
испред са-<br />
. Стари глас јат<br />
у инфинитиву неких глагола, у ин-<br />
струменталу једн. м. и ср. рода заменица и приде-<br />
ва, у множинским облицима заменица и придева<br />
(иста замена је и у екавском у сва три случаја).<br />
Двојаке облике имамо: у мушком роду једнине<br />
глаголског радног придева, у одричним облици-<br />
и код глагола , проли-<br />
редослKlett<br />
просĤд Ĥ и просед, редослĤд д и редослед, ед, свĤтлоплав<br />
и светлоплав) –<br />
од дужине слога са старим јатом<br />
зависи да ли ће замена бити ије или је.<br />
21. – У ијекавском изговору место некадашњег<br />
гласа јата стоји е у неколико речи:<br />
неки, неколико,<br />
некад, нешто, Словени, обећати е и још понеки<br />
пример. Ове речи ијекавци не осећају као екавизме.<br />
Поред тога, у њиховом говору данас су сасвим<br />
преовладали екавски облици у примерима:<br />
дејство, мезимац, немушт, отмен.<br />
Екавски и ијекавски изговор<br />
ĤKlett<br />
колосKlett<br />
обеKlett<br />
обKlett<br />
редосKlett<br />
речи:Klett<br />
лијеKlett<br />
подсмKlett<br />
(Klett<br />
свKlett<br />
и<br />
ијек<br />
јед, Ĥк и ек, е Ĥд и ед,<br />
) –<br />
у неколико ни,<br />
редослеKlett<br />
колосеKlett<br />
ĤKlett<br />
еKlett<br />
лијеKlett<br />
лијеKlett<br />
јеKlett<br />
е у ијекавском: неки,<br />
обећати; дејство,<br />
немушт<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
25 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Екавски и ијекавски изговор<br />
имена се не „преводе”:<br />
Бела (Бијела) Црква,<br />
Горски вијенац (венац),<br />
Иво (Ива) Андрић, Ђура<br />
(Ђуро) Јакшић<br />
22. – Имена, презимена, географска имена<br />
и друге властите именице треба и у екавском<br />
и у ијекавском писати и изговарати у обли-<br />
ку у којем су уобичајене у средини где су настале:<br />
НедĤљко – НедјĤљко ј<br />
Ĥ<br />
– НеђĤљко (Неђо),<br />
Цветковић – Цвјетковић – БĤлић<br />
– Бијелић; Београд, БĤла Ĥ<br />
Црква, БĤла Косјерић, Сјеница, Пријепоље, Пљевља, Бијело<br />
Бијељина, Приједор; звĤзда Просвета Просвјета вијенац (Јова, Сима) (Јово, Симо), иако<br />
БĤлу Цркву у<br />
Бијелу вијенац<br />
вĤнац Јово, Сима.<br />
KlettЋетковић,<br />
KlettĤла Ĥ<br />
Паланка,<br />
Поље, Црвена зда (фуд-<br />
балски клуб), издавачко<br />
предузеће), (назив српских културних<br />
друштава у Републици Хрватској и у Републици<br />
Српској), Горски (књижевно дело). Исто<br />
правило важи и за мушка имена на -аа у екавском<br />
, ) и -оо у ијекавском о, , немају у основи глас јат. . Недопустиво је „прево-<br />
дити” властита имена, претварати Цркву<br />
(у говору ијекаваца),<br />
Горски у Горски Ĥ (у говору екаваца), замењивати<br />
име Јоваа са о, , а Симоо са а<br />
Властита имена једнако гласе у ијекавском и<br />
екавском, јер се употребљавају у облику у којем<br />
су уобичајена у средини где су настала.<br />
Klett(београдско<br />
ĤKlett<br />
KlettĤ<br />
Klettвља, Бије<br />
KlettĤзда<br />
(фуд-<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
26, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
III<br />
хKlett<br />
Klett<br />
Сугласник х<br />
23. – У свакодневном говору, посебно у гово-<br />
ру мање образованих људи, врло често се губи<br />
сугласник х. У књижевном језику х<br />
се пише (и<br />
изговара):<br />
а) у генитиву множине придева, заменица<br />
и бројева: малих, већих, старих, , црних; х<br />
мојих,<br />
х<br />
неких, ових, њих; првих, трећих;<br />
;<br />
б) у глаголским облицима: у првом лицу је-<br />
х се пише:<br />
днине аориста – чух, почех,<br />
Klettх<br />
нађох; х у првом лицу<br />
а) црних, њих, првих;<br />
једнине и трећем лицу множине имперфекта –<br />
б) чух, х<br />
, ношах, ношаху,<br />
ношах, ношаху, чујах, чујаху; х у;<br />
у првом лицу је-<br />
ја бих<br />
х радио;<br />
днине потенцијала – ја бих<br />
х радио<br />
(некњижевни<br />
в) хвала;<br />
облици су: ја би радио, као и ми би радили, ви би<br />
г) хоћу, снаха, врх<br />
радили – в. т. 139а);<br />
в) у речима са сугласничком групом хв: : хвата-<br />
ти, ухватити, хвала, захвалити, алити, хвалисати се;<br />
г) у другим речима (на њиховом почетку, у<br />
средини, на крају): хоћу,<br />
хитно,<br />
хладан,<br />
храна;<br />
њихов, страхоте, прохујати, х<br />
снаха; а; одмах, х<br />
тих,<br />
х<br />
страх, врх.<br />
Сугласник х<br />
пише се (и изговара) тамо где му<br />
је по пореклу место.<br />
24. –<br />
Има речи у књижевном језику у који-<br />
ма се место х<br />
употребљавају сугласници в или в или ј место х:<br />
ј: : бува, мува, дуван, глув, дувати, марва, а, твор,<br />
глув, марва, проја<br />
зевати (екавски)/зијевати ати (ијекавски), исмевати<br />
(екавски)/исмијевати исмијевати (ијекавски); аждаја, проја,<br />
промаја.<br />
ј<br />
а. .<br />
25. – а) Сугласници х и<br />
в јављају се напоредо у х : в или ј:<br />
облицима именица ухо х<br />
односно<br />
уво.<br />
а) ухо и уво;<br />
б) Према неким речима са х стоје сродне б) кухиња, али кувати;<br />
речи са в или ј: кухиња, али кувар, кувати; сухомеснат<br />
(у изразу сухомеснати производи), али<br />
кихнути, али кијати<br />
сув, сувоњав; кихнути, али кијати, кијавица.<br />
26. – Следеће речи имају двојаке облике, са х<br />
и без х, с тим да су облици без х обичнији: подбу-<br />
иња,Klett<br />
ухKlett<br />
ватиKlett<br />
зијевKlett<br />
глувKlett<br />
оKlett<br />
дуKlett<br />
дувKlett<br />
марKlett Klett,<br />
Klettњих<br />
ан, в, , вати, х и у<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
27 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Сугласник x<br />
хао и подбуо, подбухла и подбула, подбухлост и<br />
двојаки облици, са<br />
Klett<br />
х и без х: подбухао и<br />
подбулост, подбухнути и подбунути; хрен и рен<br />
подбуо; хало и ало<br />
(aли: хреновка). Ипак, у подједнакој употреби су<br />
хало и ало.<br />
х се губи: танан;<br />
27. – Сугласник х<br />
изгубио се у речима:<br />
танан<br />
историја; ајвар, сат<br />
(од танахан); ан);<br />
историја, историјски и сл.; ајвар,<br />
алалити, алва, алка, амајлија; сат (од<br />
сахат)<br />
(али: сахат-кула).<br />
ат-кула).<br />
У неким речима изворно х<br />
се не пише или<br />
Klettј.<br />
Klett. се замењује сугласницима в или Понекад се<br />
равноправно употребљавају х<br />
и<br />
в, а јављају се и<br />
двојаки облици – са<br />
х и без х.<br />
28. –<br />
а) У личним именима и презименима<br />
може да се пише х, , али може и да се изостави или<br />
замени другим сугласником, зависно од начина<br />
х у именима и<br />
на који пише име или презиме онај који га носи,<br />
презименима, у<br />
односно од облика записаног у основним доку-<br />
именима места:<br />
ментимa: Захарија арија и Зарија, Михаило и Мијаило,<br />
а) Захарија и Зарија,<br />
Михаиловић и Мијаиловић, ј<br />
Христић<br />
и Ристић,<br />
Михаиловић и<br />
Буха х<br />
и Бува. .<br />
Мијаиловић;<br />
б) Имена места: Грахово, Ораховац и др. дуго<br />
б) Ораховац;<br />
се већ пишу са х<br />
у књижевном језику, иако у на-<br />
Аранђеловац<br />
родном говору често друкчије гласе (Граово и<br />
сл.). Наравно, има и имена у којима се губи х:<br />
Аранђеловац (нема х ни у имену празника:<br />
Аранђеловдан).<br />
Лично име или презиме пише се онако како<br />
га пише онај коме припада (са<br />
х, односно са изо-<br />
стављеним или замењеним тим гласом).<br />
Писање имена места је двојако: обично са<br />
стандардним<br />
х, али понекад и без њега.<br />
погрешно писање:<br />
29. –<br />
Погрешно је писање (и изговор) сугла-<br />
рђати – хрђати<br />
сника<br />
х у речима: хрђа, хрђати, захрђати, хрва-<br />
ти се,<br />
хрзати, зато што му ту није по пореклу<br />
место. У књижевном језику исправно је само:<br />
рђа, рђати, зарђати, рвати се, рзати.<br />
Изузетак<br />
је глагол опхрвати.<br />
Сугласник х не треба писати у речима: хрђа,<br />
хрвати се и сл., јер му ту није по пореклу место.<br />
–Klett<br />
БуKlett Klett(од са<br />
Klettсе<br />
Klettх не<br />
Klettв<br />
Klettили ј<br />
Klettв,<br />
Klett, а<br />
и<br />
29.<br />
29.Klett<br />
БувKlett<br />
ваKlett<br />
а.Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
28, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Миа<br />
Klett<br />
IV<br />
и-оKlett<br />
Сугласник ј<br />
30. – Изговор гласа ј зависи од његовог поло-<br />
жаја у речи, од суседних гласова. Овај сугласник<br />
се понекад слабо чује, или се скоро никако не<br />
чује, губи се. Зато смо у неким случајевима у недоумици<br />
да ли да ј напишемо или не напишемо.<br />
31. – Највећу тешкоћу представља писање сугласника<br />
ј уз самогласник и, , који се слично из-<br />
говара. У ствари, ова слова некад иду заједно, а<br />
некад ј изостаје.<br />
а) Сугласник ј се пише између самогласника<br />
и-а, и-е, и-у:<br />
и-а, и-е, и-у: Србија, телевизија, ија, дијалог, таксија<br />
(ген. jеднине), радија<br />
(ген. једнине); хигије-<br />
ије- тријумф<br />
дијалог, клијент,<br />
на, дијета, геније, клијент, оријентисати се,<br />
жиријем (инстр. једнине), крије; ; пијук, тријумф,<br />
фијукати, гостију (ген. множине),<br />
жирију<br />
ију<br />
(дат.<br />
једнине), крију.<br />
.<br />
б) Ово правило не важи за сложене речи, у<br />
којима се не пише ј између саставних делова:<br />
иако, антиалкохоличар, антиамерички, при-<br />
ањати (од прионути);<br />
архиепископ, полиетилен;<br />
приупитати, питати, квазиуметник (екавски)/квази-<br />
квази-<br />
умјетник (ијекавски)..<br />
Не пише се ј ни у скраћеницама: ЦИА (Цен-<br />
не пише се ј:<br />
трална обавештајна агенција). То, наравно, не антиамерички,<br />
значи да се овде (као и у примерима иако, архи-<br />
архиепископ,<br />
епископ) ) не изговара ј, , бар у извесној мери.<br />
приупитати, ЦИА,<br />
Интернационално женско име Миа такође је Миа<br />
без сугласника ј.<br />
в) Између самогласника и-о не пише се ј (иако се између и-о не пише се ј:<br />
каткад чује): молио, пио, возио; иоле, мио, националан,<br />
прионути, милион, шампионат, диоба (ије-<br />
молио, мио<br />
шампиоKlett<br />
дKlett<br />
ј између<br />
кавски) (екавски деоба), учионица, ослободиоци.<br />
Овој групи примера припадају и именице као:<br />
студио, радио, које у неким другим падежима радио, радиом, али<br />
имају ј: студија, студију, радија, радију, зато што радија, радију<br />
иза и није о него а и у (слично помињаним примерима:<br />
дијалог, тријумф). Међутим, у инстру-<br />
еобаKlett<br />
учиоKlett<br />
милиоKlett<br />
пиоKlett<br />
возKlett<br />
возиоKlett<br />
учKlett<br />
шампKlett<br />
мKlett<br />
ио, , пио, ио; ; иоле,<br />
нути, ион, деоба), Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
29 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Сугласник ј<br />
не пише се ј између:<br />
а-и, е-и, о-и, у-и:<br />
заиста, креирати,<br />
доиста, бедуин<br />
ј на крају основе између<br />
и-о, а-и, е-и, о-и, у-и:<br />
Маријом, Крајина,<br />
Пејић, моји, олуји<br />
менталу једнине, као и у номинативу, не пише се<br />
јKlett<br />
ј: студиом, радиом.<br />
Сугласник ј пише се између самогласника и-а,<br />
и-е, и-у. . Изузетак су сложене речи и скраћенице<br />
(понекад и страна имена). Ј<br />
се не пише између са-<br />
могласника и-о.<br />
.<br />
32. – Кад се<br />
и нађе на другом, а било који дру-<br />
ги самогласник на првом месту, између њих се не<br />
пише ј:<br />
: каиш, наиван, заиста, наиме, Каиро, архаизам,<br />
заинтересовати; неимар, преиспитати,<br />
креирати, рати, неистинит, атељеи<br />
(множина); до-<br />
иста, егоизам, југоисток, поиграти, нивои<br />
(мно-<br />
жина); ; бедуин, континуитет, тет, конструисати,<br />
полуистина, интервјуи<br />
(множина).<br />
.<br />
Сугласник ј не пише се између самогласника<br />
а-и, е-и, о-и, у-и.<br />
.<br />
33. – Уколико се<br />
ј налази на крају основе речи,<br />
оно се најчешће пише пред наставцима за облик<br />
и при грађењу нових речи. Ово, доста уопштено<br />
правило биће јасније кад се анализирају следећи<br />
примери: ракија<br />
а – ракијом, змија – змијоглав,<br />
твој – твојих,<br />
крај<br />
– крајичак. Додавањем на-<br />
ставака за облик на основу (ракиј-ом, твој-их)<br />
и стварањем нових речи (крај-ичак, змиј-о-глав)<br />
сугласник ј доспева у међусамогласнички поло-<br />
жај у којем се пише, за разлику од сличних ситуа-<br />
ција у којима се<br />
ј не пише јер није на крају основе.<br />
Према томе,<br />
ј се пише између и-о у примерима:<br />
ракијом, змијоглав, али не и у случајевима као:<br />
пио, милион; ио пише се између а-и, о-и у: крајичак,<br />
твојих, али не и у: каиш, доиста.<br />
Има много речи чија се основа, пуна или (ређе)<br />
окрњена, завршава сугласником<br />
ј. Оне се могу,<br />
ради прегледности, поделити у неколико група.<br />
а) Највећу групу чини већ описана категорија,<br />
Klettаиме, Klettаиро,<br />
Klettеиспитати,<br />
Klettспитати,<br />
у којој се ј с краја основе пише иако се често не<br />
изговара (нарочито онда кад иза ј долази и). Наведеним<br />
примерима (ракијом, крајичак и сл.)<br />
милKlett<br />
милиоKlett<br />
–Klett<br />
твојKlett<br />
змKlett Klettме,<br />
Klettро, Каи ар-<br />
твој –<br />
ијом,<br />
ио, ,<br />
ракијоKlett<br />
твKlett<br />
твојиKlett<br />
ојих,Klett<br />
пKlett<br />
пиоKlett<br />
ракKlett<br />
–Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
30, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Сугласник ј<br />
додајмо и ове: Маријом, змијолик, Србијо; доживљаји,<br />
обичајима, Бајић (према Баја и Бајо),<br />
Крајина, калајисати; сеји, сејин (према сеја),<br />
Пејић (према Пеја и Пејо), музеји (множина);<br />
моји, који (према која, које), Којић (према Којаа<br />
и Којо), Војин (према војна – рат, војник и сл.),<br />
завоји (множина); олуји (према олуја), зујии (према<br />
зујати), Грујић (према Груја и Грујо), славуји и<br />
(множина). При писању оваквих речи не може-<br />
мо се ослонити на њихов изговор него на сродне<br />
облике и речи у којима проналазимо основу на<br />
сугласник ј, , који се овог пута много боље чује.<br />
б) Између самогласника а-и пише се ј кад се<br />
у<br />
нађе на крају суперлативног префикса нај- у при-<br />
девским и прилошким облицима: најиздржљи-<br />
вија, најизразитија; најискреније.<br />
в) Именица херој чува ј у свим падежима (хе-<br />
херој, хероји али<br />
роја, хероју, хероји…) и у изведеницама херојски, ј<br />
хероизам<br />
херојство, али код именица хероина, хероизам,<br />
хероика не пише се ј. . Нема ј ни у сложеним и из-<br />
веденим речима које садрже окрњену основу именица<br />
на -ија: артериосклероза (иако је артерија,<br />
артеријом), потенциометар (али потенција),<br />
комедиограф (али комедија); еволуциони (према<br />
еволуција), пропорционалан (према пропорција),<br />
амбиција, амбицијом,<br />
амбициозан (према амбиција), ија), импресионизам,<br />
ионизам,<br />
али амбициозан<br />
импресионирати ионирати<br />
(према импресија).<br />
У оба случаја, између о-и<br />
и и-о, не пише се ј<br />
зато што се не јавља у датим речима ни у језици-<br />
ма из којих су преузете.<br />
г) Сугласник ј, , који припада основи, треба пи-<br />
иј + ски: хемијски,<br />
сати код придева и прилога изведених суфиксом медијски<br />
-ски<br />
од именица на -ија и -иј: индустрија – ин-<br />
медијKlett<br />
телевизијKlett<br />
дустријски, , телевизија – телевизијски, хемија<br />
историјKlett<br />
– хемијски,<br />
армија – армијски, историја – историјски,<br />
Шумадија – шумадијски, медиј (чешћи је<br />
множински облик медији) – медијски.<br />
шумадијKlett<br />
ј између а-и<br />
суперлативу:<br />
најиздржљивија<br />
, д) Слово ј пише се између два<br />
и, мада се у из-<br />
ј између два и:<br />
ситуацијKlett<br />
говору углавном губи: ситуацији, линији, змији, линији, медији, Илијин,<br />
Ћуприји, Југославији; медији, таксији, радији кутијица, старији<br />
(множина); Илији, Илијин, Марији, Маријин;<br />
кутији, кутијици, ракији, ракијица; чији, нечији,<br />
свачији, богатији, старији, спремнији. У<br />
армијKlett<br />
–Klett<br />
–Klett<br />
-Klett<br />
-ијKlett<br />
медијKlett<br />
Klettа-и<br />
Klettу у<br />
о-и и<br />
ија и иј:<br />
ски, а<br />
а –<br />
а – ски,<br />
) –<br />
медијиKlett<br />
импресијаKlett<br />
еволуциоKlett<br />
медијKlett<br />
и)Klett<br />
ија).Klett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
31 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.
Сугласник ј<br />
ј се губи у низу ији:<br />
комшиница (од<br />
комшијиница), Илић (од<br />
Илијић) (али Цвијић)<br />
ији = ји: мачији – мачји,<br />
овчији – овчји<br />
иј у императиву: криј,<br />
,<br />
кријмо, кријте<br />
ствари, сугласник ј уноси се из основе, из сродних<br />
облика у којима се јасно изговара. Према ситуација,<br />
ситуацију<br />
у<br />
пише се<br />
ситуацији, према<br />
Марија, Марију у – Марији,<br />
и, Маријин, према чија,<br />
чију – чији итд.<br />
ђ) До губљења сугласника ј<br />
у низу ији и са-<br />
жимања два и у једно долази код именица изве-<br />
дених суфиксом -ица, који се додаје на придев-<br />
ски суфикс -ин: комшиница, судиница (од ком-<br />
шијин-ица, судијин-ица) и код презимена типа<br />
Илић, Терзић Илиј-ић и Терзиј-ић). Илијић,<br />
Терзијић. Цвијић Цвиј-о)<br />
и у<br />
и.<br />
(мачији, божији,<br />
мишији, козији; гушчији, овчији) могу да се<br />
(мачји, божји,<br />
мишји, козји; гушчји, овчји). -ији (овчији), а у<br />
-ји (мачји).<br />
криј, кријмо,<br />
кријте; пиј, пијмо, пијте; не убиј, не убијмо, не<br />
убијте; налиј, налијмо, налијте; бриј, бријмо,<br />
бријте гриј, гријмо, гријте (у екавском: греј,<br />
грејмо, грејте), сиј, сијмо, сијте (у екавском: сеј,<br />
сејмо, сејте), разумиј, разумијмо, разумијте (у<br />
разумеј, разумејмо, разумејте) и др.<br />
-иј, -ијмо, -ијте ј се не изгова-<br />
криј, кријмо, кријте према<br />
крију, затим гриј, гријмо, гријте према<br />
гријем, грију и сл.<br />
ј нађе на крају пуне или окрњене основе<br />
Klettиница<br />
(од Илиј-а,<br />
ић<br />
Ретки су несажети облици: Klettтерзиј-а,<br />
KlettИлији<br />
Klettи . А презиме (од Цвиј-а и<br />
разликује се од њих по неким особинама (акце-<br />
нат на првоме и из низа и завршеци -<br />
основној речи) и ј се увек пише између два<br />
е) Придеви са суфиксом -ији<br />
ији, пишу и у облику са суфиксом -ји<br />
Иза групе сугла-<br />
сника нешто је чешћи суфикс<br />
осталим случајевима краћа форма<br />
ж) Ј<br />
се пише у облицима императива на крају<br />
речи иза и и испред сугласника:<br />
итд. Само у ијекавском изговору јављају<br />
облици:Klett<br />
се облици: екавском: У завршецима ра или се врло слабо чује, али се пише по угледу<br />
на облике презента:<br />
кријем, Кад се<br />
речи, оно се пише и у оним облицима и речима<br />
у којима се једва чује или се уопште не изговара.<br />
KlettЦвиј-о<br />
У таквом положају ј се пише између и-о, а-и, е-и,<br />
о-и, у-и, и-и и у низу иј. Изузеци су ретки.<br />
сKlett<br />
сејтеKlett<br />
гријуKlett<br />
грKlett<br />
пKlett<br />
налKlett<br />
ијKlett Klettј у<br />
Klettница (од<br />
Klett) и<br />
Klett,<br />
KlettИлиј<br />
Klettиј-<br />
Klett-и<br />
Klettић<br />
Klettћ и<br />
Klettији<br />
ијте; уб ;<br />
ејмо,<br />
ејмо, , гријем,<br />
(од сKlett<br />
сејмоKlett<br />
грKlett<br />
брKlett<br />
ијтеKlett<br />
убKlett<br />
ијтеKlett<br />
ЈKlett<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
32, односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.<br />
грејмоKlett<br />
бријтеKlett<br />
убијтеKlett
Сугласник ј<br />
34. – У личним именима и презименима може<br />
да се пише сугласник ј место самогласника и, нпр.:<br />
Михаило – Михајло, Михаиловић – Михајловић.<br />
Михаило и Михајло као<br />
различита имена<br />
Наравно, и поред велике сличности у изговору<br />
ова два гласа, реч је о посебним именима и презименима.<br />
35. – У речима страног<br />
Klettј порекла некад се пише ј е-а: идеја, али<br />
ј између е и а: идеја, турнеја, епопеја, еја, орхидеја,<br />
, идеал<br />
Кореја, плејада, а некад не пише: идеал, идеалан,<br />
океан, ген. купеа, бифеа, Борнеа, Дантеа<br />
и др.<br />
Klettизмеђу<br />
Klett<br />
Klettј<br />
Klettе-<br />
Klett-а<br />
Klettа:<br />
Klett: ид<br />
Klettидеа<br />
Klettеал<br />
Забрањено је репродуковање, умножавање, дистрибуција, објављивање, прерада и друга употреба овог ауторског дела или његових делова у било ком обиму<br />
и поступку, укључујући фотокопирање, штампање, чување у електронском облику<br />
33 , односно чињење дела доступним јавности жичним или бежичним путем<br />
на начин који омогућује појединцу индивидуални приступ делу са места и у време које он одабере, без писмене сагласности издавача. Свако неовлашћено<br />
коришћење овог ауторског дела представља кршење Закона о ауторском и сродним правима.