Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SPSŠB Ljubljana<br />
<strong>2015</strong><br />
20<strong>16</strong>
<strong>Talenti</strong><br />
<strong>2015</strong>/20<strong>16</strong><br />
Glavna urednica: Breda Tekavec<br />
Urednica: Mateja Piškur<br />
Jezikovni pregled: Mateja Piškur, Breda Tekavec<br />
Prelom in oblikovanje: Žiga Vuk<br />
Izdala in založila:<br />
Srednja poklicna in strokovna šola<br />
Bežigrad – Ljubljana<br />
Za izdajatelja: Fani Al-Mansour<br />
Tisk: Demago, d. o. o.<br />
Naklada: 120 izvodov<br />
Ljubljana, 20<strong>16</strong><br />
© Srednja poklicna in strokovna šola<br />
Bežigrad – Ljubljana. Vse pravice pridržane.<br />
Brez dovoljenja avtorja in založnika je reproduciranje in<br />
razmnoževanje dela prepovedano.
UVODNI NAGOVOR<br />
Fani Al-Mansour<br />
3<br />
Spoštovane dijakinje, spoštovani dijaki!<br />
Cenjene učiteljice in učitelji!<br />
Spoštovani bralci Talentov!<br />
Spet so pred vami naši šolski <strong>Talenti</strong>, ki prikazujejo in izražajo naravno ali s pomočjo mentorjev<br />
spodbujeno kreativnost in nadarjenost dijakov na različnih področjih. Njihove talente lahko občudujemo<br />
na spletni strani šole, kjer redno objavljamo novice ter dosežke naših dijakov.<br />
Menim, da za večino naših dijakov ne velja pesem Adija Smolarja, v kateri pravi:<br />
Jaz ne grem v šolo,<br />
ne, ne grem v šolo,<br />
jaz bom kar počitnice imel.<br />
Jaz ne grem v šolo,<br />
nič več ne grem v šolo,<br />
nisem nor, da v šoli bi sedel.<br />
Le kaj mi šola bo,<br />
sem pameten zelo,<br />
vse že znam še bolje kot za pet.<br />
Vem, da je svet ploščat,<br />
da kuščar je kosmat,<br />
in vem, da tri krat štiri je deset.<br />
Jaz ne grem v šolo,<br />
ne, ne grem v šolo,<br />
jaz bom kar počitnice imel.<br />
Jaz ne grem v šolo,<br />
nič več ne grem v šolo,<br />
nisem nor, da v šoli bi sedel …<br />
Dijaki kmalu po prihodu na našo šolo ugotovijo, da je šolski prostor namenjen tako spoznavanju<br />
novosti na področju posameznih strok kot tudi druženju ter izkazovanju njihovih veščin.<br />
Dijaki lahko svoje talente izražajo na nešteto načinov (ne le, kako čim bolj prelisičiti učitelje).<br />
Sodelujejo lahko pri mednarodnih in šolskih projektih, v video in novinarskem krožku, pri izdelavi<br />
različnih tematskih plakatov in ilustracij, prazničnih okraskov ali voščilnic, nakita … Lahko<br />
se udeležujejo šolskih, regijskih ali državnih tekmovanj na splošno izobraževalnih ali strokovnih<br />
področjih. Njihove veščine in znanja tako stroke kot komunikacije v tujem jeziku pa lahko nadgrajujejo<br />
v okviru mednarodnih projektov mobilnosti ali evropskih projektov partnerstva šol.<br />
Pri izražanju njihove ustvarjalnosti jih vodijo mentorji – učitelji naše šole, ki jim gre velika<br />
zahvala za njihovo požrtvovalnost ter pripravljenost, da veliko svojega prostega časa namenijo<br />
spodbujanju dijakov. In na ogled postavijo tudi njihove talente …<br />
Vsem želim veliko uspehov pri vašem delu ter ustvarjalnega navdušenja.<br />
Vaša ravnateljica,<br />
Fani Al-Mansour
VRTI SE, ČAS, VRTI<br />
4<br />
70 LET<br />
AVTOŠOLE JEŽICA<br />
10 LET IZVAJANJA MEDNARODNIH PROJEKTOV<br />
5 LET MEDPODJETNIŠKEGA IZOBRAŽEVALNEGA CENTRA<br />
15 LET HAIKUJEV<br />
22. aprila 20<strong>16</strong> smo obeležili 70 let delovanja Avtošole Ježica, 10 let aktivnega<br />
sodelovanja v mednarodnih projektih, 5 let delovanja Medpodjetniškega<br />
izobraževalnega centra in 15 let uspešnega sodelovanja na srednješolskem<br />
tekmovanju za najboljši haiku.<br />
Avtošola Ježica že od samega začetka<br />
delovanja ponuja mnogovrstne in<br />
kakovostne programe. Danes lahko<br />
kandidati v prvi in edini javni šoli za<br />
poklicne in druge voznike pridobijo<br />
vozniško dovoljenje za različne kategorije<br />
ali se izobražujejo za programa<br />
logistični tehnik in voznik.<br />
Mednarodni projekti mnogim dijakom<br />
in učiteljem omogočajo izobraževanje<br />
in usposabljanje v tujini. Tako pridobivajo<br />
nove izkušnje, veščine, kompetence<br />
in strokovno znanje.<br />
Medpodjetniški izobraževalni<br />
center organizira in izvaja programe<br />
formalnega izobraževanja,<br />
programe specializacije,<br />
praktično usposabljanje in tečaje<br />
za dijake, študente, brezposelne<br />
in zaposlene v gospodarstvu.<br />
Vzpostavlja učna partnerstva<br />
z gospodarstvom, gradi informacijsko<br />
središče, namenjeno<br />
vodenemu in samostojnemu<br />
učenju, in oblikuje programe<br />
za odpravo izobrazbenega primanjkljaja<br />
odraslih, ki so težje<br />
zaposljivi.
5<br />
Haiku – ubesedenost brezčasnosti<br />
trenutka je pesniška oblika, ki je<br />
»okužila« naše dijake, da že 15 let<br />
uspešno sodelujejo na Srednješolskem<br />
natečaju za najboljši haiku, ki ga vsako<br />
leto razpiše Gimnazija Vič.<br />
Slavnostna prireditev je potekala na<br />
SPSŠB in na enoti AŠ Ježica. Udeležili so se<br />
je mnogi ugledni gostje, delavci vseh enot<br />
SPSŠB ter upokojeni sodelavci. V pisanem<br />
kolažu besed, glasbe in multimedije so<br />
nam dijaki predstavili človekovo željo po<br />
potovanju, odkrivanju neznanega, učenju<br />
novega. Popeljali so nas v zgodovino AŠ<br />
Ježica, v dežele, ki so jih obiskali v okviru<br />
mobilnosti, in predstavili pomen<br />
vzpostavljanja učnega partnerstva<br />
z gospodarstvom, ki je ena od nalog<br />
MIC-a. Seveda pa niso pozabili<br />
tudi na »presenečenje duše«,<br />
ki jo poda haiku, kratka pesniška<br />
oblika, ki navdušuje naše dijake.<br />
Sklepna misel je bila, da brez zagnanih,<br />
delovnih, ustvarjalnih in pogumnih<br />
posameznikov, ki so sledili<br />
svoji viziji v dobrih in manj dobrih časih,<br />
danes ne bi obeleževali tako pomembnih<br />
rojstnih dni za naš zavod.<br />
Drugi del praznovanja se je je odvijal<br />
Na produ 2, kjer domuje najstarejša<br />
»slavljenka«, Avtošola Ježica.
SREČANJE<br />
6<br />
SREČANJE<br />
STROJNIH ŠOL SLOVENIJE<br />
Ajda Kamenik<br />
7. aprila 20<strong>16</strong> je na šoli potekalo že 23. srečanje strojnih šol Slovenije.<br />
Glavni namen srečanja je bilo odkrivanje novih strokovnih področij, ki<br />
bodo pripomogla k razvoju tehniškega izobraževanja v strojništvu v<br />
Sloveniji. To je odlična priložnost, da dijake spodbudimo in jih usmerimo<br />
na pot raziskovanja. Ta pot odkriva mnoge talente in iz dijakov oblikuje<br />
strokovnjake. Hkrati je srečanje priložnost tudi za mentorje, da širijo svoje<br />
strokovno znanje.<br />
Na srečanju je sodelovalo 24 srednjih<br />
šol iz Slovenije, ki izobražujejo za programe,<br />
povezane s strojništvom. Dijaki<br />
so predstavili kar 61 projektnih nalog.<br />
Nismo izbirali najboljše naloge, ker je<br />
bila vsaka naloga predstavljena na svojevrsten<br />
način in vsak projekt je imel v<br />
ozadju drugačno stopnjo zahtevnosti<br />
dela. Cilj srečanja je bil mlade uspešno<br />
pripraviti na predstavitev projektov<br />
izven njihovega »varnega okolja«<br />
(njihove šole), jim predstaviti trg dela<br />
in jih že kot mlade povezati s strokovnjaki.<br />
Znanja je bilo ogromno. Ponosni
7<br />
smo, saj se zavedamo, da imamo kot<br />
šola pomembno vlogo pri pridobivanju<br />
znanja in to znanje, ki so ga dijaki<br />
pridobili z izdelanimi projekti, jemljemo<br />
kot vrednoto, ki jo bomo skupaj z<br />
mentorji skušali umestiti v družbo.<br />
Srečanje smo zaključili z dvema predavanjema<br />
in okroglo mizo z naslovom<br />
Ekologija, varčnost in učinkovitost. Koordinatorica<br />
projektov EKO šol nam je<br />
predstavila svoje delo in povabila dijake<br />
k sodelovanju. Po njeni predstavitvi<br />
pa so dijaki z zanimanjem poslušali še<br />
predavanje o tehniškem delovanju jedrske<br />
elektrarne v Krškem.<br />
Z organizacijo 23. srečanja strojnih šol<br />
Slovenije smo zelo zadovoljni, saj smo<br />
dali v ospredje tako izobraževanje kot<br />
tudi najpomembnejše – dijake in njihovo<br />
znanje. Tako s ponosom lahko rečemo,<br />
da smo mladim dali priložnost,<br />
da predstavijo svoje ideje, saj so ravno<br />
oni tisti, ki bodo kmalu nosilci napredka<br />
in znanja.
TEKMOVANJE<br />
8<br />
TEKMOVANJE IZ<br />
LOGISTIKE<br />
5. maja 20<strong>16</strong> je na naši šoli potekalo 14. državno tekmovanje iz logistike.<br />
Tekmovalo je 44 dijakov iz šestih šol, spremljalo jih je 12 mentorjev.<br />
Tekmuje se na dveh nivojih, na prvem<br />
težavnostnem nivoju tekmujejo dijaki<br />
1. in 2. letnika, in sicer štirje iz vsake<br />
šole, na drugem nivoju pa po štirje dijaki<br />
iz 3. in 4. letnika.<br />
Na prvem nivoju se preverjajo osnovna<br />
znanja in spretnosti iz strokovnih modulov,<br />
na drugem nivoju pa poglobljena<br />
znanja in spretnosti ter zmožnost<br />
povezovanja različnih teoretičnih<br />
znanj s prakso.<br />
Strokovnemu delu je sledil še zabavni<br />
del, kjer sta tekmovala dva tekmovalca<br />
vsake šole, zabavne naloge pa so bile<br />
seveda povezane s stroko.<br />
Bodoči logisti in njihovi mentorji so si<br />
nato ogledali Pivovarno Union, predvsem<br />
jih je zanimala logistika v pivovarni.<br />
Pred razglasitvijo rezultatov je<br />
na šoli potekala še okrogla miza z naslovom<br />
Varnost v prometu.
MEDNARODNI POSVET<br />
STROKOVNI POSVET O<br />
MEDNARODNI MOBILNOSTI<br />
9<br />
Nikolaj Lipič<br />
21. aprila je naša šola organizirala strokovni posvet z naslovom Mednarodne<br />
mobilnosti, partnerstva in projektno sodelovanje – izziv in priložnost za<br />
srednje poklicne in strokovne šole.<br />
Posveta so se udeležili predstavniki<br />
Nacionalne agencije CMEPIUS, gostje<br />
iz Mikkelija in Tamper na Finskem, iz<br />
Poznana na Poljskem, iz srbskega Kragujevca<br />
in črnogorske Podgorice ter<br />
Sarajeva iz Bosne in Hercegovine, ravnatelji<br />
srednjih šol, projektni koordinatorji<br />
in mentorji iz podjetij.<br />
Vsebinsko je bil posvet posvečen obeležitvi<br />
desetletja mednarodnih projektov<br />
na naši šoli, želeli smo osvetliti šolsko<br />
projektno pot, od projektnega prebujanja<br />
pred desetimi leti do ovrednotenja<br />
projektnih uspehov, ki smo jih nanizali<br />
v tem obdobju. Naj omenim samo dve<br />
ključni nagradi: v letu 2007 smo prejeli<br />
nacionalno nagrado jabolko kakovosti<br />
za projekt mobilnosti v programu Leonardo<br />
da Vinci in v letu 2008 še evropsko<br />
nagrado za projekt mobilnosti,
10<br />
prav tako v okviru programa Leonardo<br />
da Vinci, ki smo jo prejeli v sodelovanju<br />
s Tampere College iz Finske.<br />
Srečanje je bila tudi priložnost za podelitev<br />
potrdil udeležencem usposabljanja<br />
v projektu Erasmus+ KA1 <strong>2015</strong> z<br />
naslovom »V tujini usvojeno specifično<br />
strokovno znanje in kompetence –<br />
priložnost za poklicni preboj iz krize«.<br />
V okviru tega projekta se je v mesecih<br />
novembru in januarju leta <strong>2015</strong> v tujini<br />
usposabljalo 24 dijakov, od tega 10 dijakov<br />
in 2 dijakinji na Finskem v Mikkeliju,<br />
Tamperah in Vaasi, 4 dijaki v Talinu v<br />
Estoniji, 2 dijaka v Sonderborgu na Danskem,<br />
4 dijaki v Madridu v Španiji in 2<br />
dijaka v Kecskemetu na Madžarskem.<br />
Za sproščeno vzdušje sta poskrbela<br />
dijaka naše šole Jure Javoršek in Miha<br />
Kacin, ki sta zaigrala dve skladbi.<br />
Sledila je okrogla miza, ki jo je vodila<br />
gospa Urška Slapšak iz Nacionalne<br />
agencije CMEPIUS, ki skrbi za program<br />
Erasmus+ poklicno izobraževanje, projekt<br />
ECVET, Erasmus+ listina za poklicni<br />
sektor izobraževanja. Sodelovali so dijaki,<br />
ki imajo izkušnjo mobilnosti.<br />
Zadnji del programa pa je bila okrogla<br />
miza, na kateri so sodelovali ravnatelji,<br />
projektni koordinatorji, učitelji in tuji<br />
gostje.
ERASMUS+<br />
FINSKA<br />
MIKKELI<br />
11<br />
Luka Brazda<br />
Sem bodoči avtoserviser in sem bil vključen v dijaško izmenjavo, za katero<br />
sem se odločil, ker se mi je zdelo, da bo to izkušnja, ki je ne smem izpustiti.<br />
Na začetku sem bil še v dvomih, a sem se vseeno odločil, da grem.<br />
In danes mi ni prav nič žal, prav nasprotno,<br />
to bi z veseljem ponovil. Vsakemu,<br />
ki dobi tako priložnost, priporočam, da<br />
jo pograbi, ker mu ne bo prav nič žal.<br />
V mojem primeru si države nisem mogel<br />
izbrati, saj so mi jo določili v šoli.<br />
Od štirih tednov, ki sem jih preživel<br />
na Finskem, sem bil en teden v njihovi<br />
šoli, ki so nam jo razkazali ter nam s<br />
tem dali čas, da se privadimo. Preostale<br />
tri tedne pa sem delal na uradnem<br />
servisu za znamke Ford, Subaru ter<br />
Opel. Prebivali smo v dijaškem domu.<br />
Dan smo začeli ob 7. uri z zajtrkom, delali<br />
pa smo od 8. od <strong>16</strong>. ure. Vmes smo<br />
imeli tri odmore. Nato pa smo imeli<br />
čas zase. Izkušnja je name delovala<br />
zelo pozitivno, saj sem dobil občutek,<br />
kako je živeti v drugih državah. Ljudje<br />
na Finskem živijo povsem drugačno<br />
življenje kot pri nas, saj se jim nikamor<br />
ne mudi, delajo v miru, niso nervozni,<br />
skratka, popolno nasprotje našemu<br />
načinu dela in življenja. Finska upraviči<br />
sloves dežele tisočih jezer, saj kamorkoli<br />
greš, naletiš na jezero. Tudi<br />
mesta na Finskem so lepa, predvsem<br />
pa zelo čista, saj na ulicah ni po tleh<br />
nobenih smeti, žvečilk. Za konec pa<br />
smo si pogledali še njihovo jamo, ki<br />
jo je pred 9000 leti izdolbla voda. Na<br />
Finskem je približno 2000 takih jam. Ta<br />
jama je globoka 8 metrov, kar jo uvršča<br />
na četrto mesto med največjimi jamami<br />
na Finskem.
ERASMUS+<br />
FINSKA<br />
12<br />
TAMPERE<br />
Mirče Milenkov<br />
Za izmenjavo sem se odločil, ker sem hotel spoznati nove ljudi in prijatelje<br />
ter njihovo kulturo in izobraževalni sistem. Države si nisem mogel izbirati,<br />
bil pa sem v Tamperah na Finskem.<br />
Izmenjava je izpolnila skoraj vsa moja<br />
pričakovanja, presenetilo me je le to, da<br />
niso bili dobro pripravljeni na naš prihod.<br />
Niso namreč imeli organiziranega<br />
programa v šoli, in sicer zaradi določenih<br />
težav, ki jih niso mogli predvideti.<br />
imeli nekaj težav, saj so Finci znani po<br />
tem, da so sramežljivi, in se nekateri<br />
niso ravno veliko pogovarjali z nami. To<br />
pa se je spremenilo že po nekaj dneh.<br />
Kasneje smo spoznali veliko novih prijateljev,<br />
s katerimi ohranjamo stike.<br />
Na vsakem potovanju, ekskurziji, izmenjavi<br />
so seveda tako pozitivne kot negativne<br />
stvari, na srečo je bilo zame na<br />
tej izmenjavi veliko več pozitivnih kot<br />
negativnih. Z ljudmi smo na začetku<br />
Seveda smo si ogledali tudi mesto, ogledali<br />
smo si tudi najvišji stolp na Finskem,<br />
ki se prav tako nahaja v Tamperah, ter še<br />
nekaj drugih znamenitosti. Obiskali pa<br />
smo tudi glavno mesto Helsinki.
TAMPERE<br />
13<br />
Domen Bizjak<br />
Za izmenjavo sem se odločil, ker me zanima tujina, tuje znamenitosti,<br />
kultura, potovanja. Bil sem v Tamperah na Finskem.<br />
Izmenjava je v določeni meri izpolnila<br />
pričakovanja, ni pa bilo popolno. Izpostavim<br />
lahko tudi kakšno negativno<br />
stvari, stanovanje slabše skoraj ne bi<br />
moglo biti, tudi v prostem času nisva<br />
imela nobenega vodenja, sama sva šla<br />
pa tudi težko kam dlje kot v mesto. Dežele<br />
zato nisva videla. Ljudje so v redu,<br />
so prijazni, prijazni so bili tudi v šoli.
ERASMUS+<br />
FINSKA<br />
14<br />
VASSA<br />
Jure Vranetič<br />
Finska je super država, ljudje so zelo<br />
prijazni, mimoidoči, ki jih prvič vidiš<br />
in oni tudi tebe, pomagajo, ne da bi<br />
jih prosil.<br />
Nočno življenje, s tem mislim kakšno<br />
večerjo, pijačo ali pa nočni klub, pa je<br />
zelo drago. Tako sva s sošolcem zvečer<br />
šla samo na kakšno pivo. Stanovala<br />
sva v delu mesta, kjer sva imela slabe<br />
prometne povezave za ogled česarkoli.<br />
Imela pa sva kolesi.<br />
Rok Tratar<br />
Za izmenjavo sem se odločil zaradi<br />
želje po novih spoznanjih. Bil sem<br />
na Finskem, v Vassi. Pri izbiri smo<br />
imeli proste roke.<br />
Izmenjava ni v popolnosti izpolnila<br />
mojih pričakovanj, saj sem pričakoval,<br />
da bova z Juretom lahko obiskala oz.<br />
videla še preostali del Finske. Drugače<br />
pa je bila izkušnja vsekakor zanimiva<br />
in pozitivna.
ERASMUS+<br />
ESTONIJA<br />
TALIN<br />
15<br />
Matevž Kuster<br />
Za mobilnost sem se odločil zaradi mnogih izkušenj, ki jih pridobiš ob delu<br />
in sporazumevanju v tujih državah. Razlog je bil tudi polet v državo, v katero<br />
ne bom šel nikoli več. No, vsaj na začetku sem tako mislil. Pritegnilo me je<br />
torej tudi potovanje z letalom.<br />
Šel sem v Estonijo, v Talin, kjer smo<br />
prenočevali v starem delu mesta oz. v<br />
hostlu v centru mesta.<br />
Estonija je izpolnila vsa moja pričakovanja,<br />
saj je po mojem mnenju zelo<br />
lepa in čista država in marsikaj se da<br />
videti ter doživeti. Izkušnja je bila v<br />
celoti pozitivna, težko bi izpostavil<br />
kakšno veliko negativno stvar. Morda<br />
na začetku, ko smo prispeli do našega<br />
hostla in nas je zmotilo, da smo delili<br />
kopalnice, ki so bile malo zanemarjene.<br />
Vendar smo se hitro privadili, tako<br />
da nam to kmalu ni več predstavljalo<br />
težave.<br />
Deželo sem doživel kot zelo lepo, čisto,<br />
zlasti stari del mesta, v katerem smo<br />
prebivali, saj tam ne vidiš niti enega<br />
cigaretnega ogorka na tleh. V podjetjih<br />
sem opazil, da so veliko bolj pozorni<br />
na zaščito delavca kot pri nas, govorim<br />
o naši stroki. Imajo tudi drugačen<br />
sistem sprejemanja vozil na servis kot<br />
pri nas. Ljudje pa so zelo zadržani. Mogoče<br />
samo zato, ker smo tujci in niso<br />
znali dobro angleško ali se niso hoteli<br />
pogovarjati, ne vem. Smo pa v hostlu<br />
spoznali nekaj ljudi iz različnih držav<br />
(Slovaška, Češka, Nemčija, Portugalska),<br />
ki so bili prav tako na izmenjavi,<br />
in smo se z njimi zelo dobro ujeli.<br />
Seveda smo si ogledali tudi mesto, saj<br />
smo v njem prebivali. Ogledali smo<br />
si glavni trg (središče starega mesta),<br />
parlament, rusko cerkev, pristanišča,<br />
zapuščen zapor, muzej ladjedelništva<br />
ter vojaške tanke – ladje, ogledali smo<br />
si tudi ledolomilko. Obiskali smo največji<br />
slap v Estoniji, zapuščeno vas v<br />
mestu ter spomenik deklice, ki kaže,<br />
kje je potopljena neka pomembna<br />
ladja ...
TALIN<br />
<strong>16</strong><br />
Rok Vahtar<br />
Na izmenjavi sem bil v Talinu v Estoniji. Stanovali smo v hostlu v starem delu<br />
Talina. Hostel je lepo urejen, ima prostore za sprostitev, kuhinjo, jedilnico,<br />
kino in pralnico za obleke.<br />
Nastanjeni smo bili v sobi za štiri osebe,<br />
ki je kar prostorna, v hodniku pa<br />
je manjša kopalnica, ki jo ima vsako<br />
nadstropje. Edini manjši problem v<br />
sobi je bil neprijeten vonj po kajenju,<br />
vendar smo kmalu na to čisto pozabili<br />
oz. se je stanje izboljšalo. Drugi gostje<br />
so bili večinoma študenti in turisti, ki<br />
so bili starejši, vendar smo se odlično<br />
razumeli.<br />
Prva dva dneva smo preživeli v njihovi<br />
šoli, kjer so nas prijetno pogostili<br />
in nam razkazali šolo, ki je veliko bolje<br />
opremljena kot naša. Nato smo se<br />
odpravili do delodajalcev, ki so nam<br />
predstavili podjetja, v katerih smo delali<br />
naslednje 4 tedne. Z delodajalci<br />
smo bili zadovoljni, neobičajno je bilo<br />
le to, da delajo od 8. do 17. ure, torej<br />
eno uro več kot v Sloveniji. Tudi trgovine<br />
(večinoma supermarketi) so odprte<br />
dosti dlje kot pri nas. Ni neobičajno,<br />
da najdeš trgovino, ki je odprta od 7.<br />
ure pa kar do polnoči.<br />
Opazili smo, da večina Estoncev ne zna<br />
angleščine tako dobro kot mi Slovenci,<br />
zato je bilo sporazumevanje težje. Miha<br />
je opazil, da se tudi v šoli učijo angleščino<br />
večinoma na ravni osnovne šole.<br />
Pri delodajalcih smo si dva dni vzeli<br />
prosto, saj smo s trajektom odšli v<br />
Stockholm. Za ponedeljek in torek smo<br />
se odločili zato, ker so karte za trajekt<br />
ob začetkih tedna veliko cenejše kot ob<br />
vikendih. Za vsakega posebej smo zato<br />
plačali samo 20 evrov, kar se nam ne<br />
zdi veliko glede na razdaljo od Talina<br />
do Stockholma. V eni kabini smo spali<br />
vsi štirje. Bila je majhna, vendar smo<br />
brez težav prespali celo noč. Pot je trajala<br />
15 ur, zato smo morali na trajekt iti<br />
že v nedeljo ob šestih zvečer, da smo<br />
v Stockholm prispeli ob enajstih dopoldne<br />
v ponedeljek. Nato smo imeli<br />
okoli 6 ur časa, da si mesto ogledamo.<br />
Do starega dela mesta smo imeli približno<br />
1 uro, vendar smo hodili počasi<br />
in si sproti ogledovali mesto. V mestu<br />
smo videli stare zgradbe, kraljevo palačo,<br />
mestno hišo ... Dan je hitro minil,<br />
saj se je veliko dogajalo, mesto pa smo<br />
večinoma prehodili peš, tako da smo<br />
se na trajekt vrnili izmučeni in lačni.<br />
Sledila je 15-urna vožnja nazaj v Talin.
TALIN<br />
Tilen Gomboc<br />
17<br />
Za izmenjavo sem se odločil ker imam rad nove dogodivščine in izzive. Šel<br />
sem v Estonijo, v to državo sem si tudi želel iti. Izmenjava je izpolnila vsa<br />
moja pričakovanja in še več. Negativno pri tej izkušnji je samo to, da je bila<br />
malce prekratka.<br />
Estonci so zelo prijazni ljudje, če potrebuješ<br />
kakršno koli pomoč, se lahko<br />
obrneš na vsakogar in ti bo z veseljem<br />
pomagal. Estonija ima 1,3 milijona prebivalcev,<br />
kar je res malo za tako državo,<br />
ki je dvakrat večja kot Slovenija.<br />
Večina ljudi je pravoslavne vere. Presenetilo<br />
me je dejstvo, da so njihove<br />
cerkve večinoma zaprte. Točnega razloga<br />
ne vem. Njihov najvišji »hrib« je<br />
visok 300 metrov, kar pomeni, da je to<br />
precej ravninska dežela.
ERASMUS+<br />
DANSKA<br />
18<br />
SØNDERBORG<br />
Nejc Turšič<br />
Za izmenjavo sem bil izbran že drugič, saj sem bil enkrat že na Finskem, in<br />
sicer v Tamperah. Na pot smo šli z letalom iz Ljubljane do Københavna, od<br />
letališča do Sønderborga pa nas je čakalo še 300 km vožnje z avtomobilom.<br />
V Sønderborgu so čakali ključi hostla,<br />
kjer sva z Lovrom prebivala prvi teden,<br />
ker v študentskem domu ni bilo<br />
prostih sob.<br />
mi je bil zelo všeč, saj si imel na voljo<br />
vse, kar ti srce poželi, npr. telovadnico,<br />
kino, fitnes, igrišče za mali nogomet na<br />
prostem, savno, računalnike itd.<br />
Prvi teden sva se malce lovila, saj sva<br />
se morala zjutraj zgodaj zbuditi zaradi<br />
zajtrka in da sva ujela edini avtobus,<br />
ki je vozil do najine šole, ki je bila oddaljena<br />
še dodatnih 30 km. Po koncu<br />
prvega tedna sva se iz hostla preselila v<br />
študentski dom, tam so nama razkazali<br />
celoten študentski dom in pa sobe, kjer<br />
sva prebivala 3 tedne. Študentski dom<br />
Drugi teden so naju že vsi sprejeli in<br />
pričela sva sodelovati pri pouku kot vsi<br />
ostali. Po končanem tednu je profesor<br />
celotnemu razredu razdelil kratke teste<br />
tedenske snovi in s tem pripomogel,<br />
da smo si učenci več zapomnili,<br />
kar je po mojem mnenju odlično in<br />
zelo učinkovito. Četrti in zadnji teden<br />
je bil zame najbolj zanimiv, saj se je
vsa snov, ki smo jo pridobili v tem<br />
času, nabrala in zaokrožila. Proti koncu<br />
tedna smo dobili zelo zahtevno nalogo,<br />
ki je obsegala celotno snov teh 4<br />
tednov. Naša naloga je bila prepeljati<br />
oz. organizirati celoten prevoz od tovarne<br />
na Kitajskem do podjetja Nestle<br />
v Angliji. Morali smo tudi izračunati vse<br />
stroške in predvideti zaplete, ki bi se<br />
lahko pripetili med prevozom. Ko sva<br />
nalogo s sošolcem predstavila pred<br />
razredom, so bili navdušeni nad vsemi<br />
podrobnostmi, ki so bile v nalogi. Zadnji<br />
dan v šoli sta nama profesorja povedala,<br />
da naju glede na oddani nalogi<br />
čaka lepa prihodnost v smeri logistike,<br />
če se je bova le držala, kar je bilo seveda<br />
zelo prijetno slišati.<br />
Prišel je zadnji dan in s tem ponovno<br />
vožnja od Sønderborga do Københavna<br />
ter let do Münchna in nato do Ljubljane.<br />
Cilj izmenjave je bil pridobiti veliko pozitivnih<br />
izkušenj in vpogled v šolanje v<br />
drugih državah sveta. Cilj je bil več kot<br />
dosežen, saj sem se veliko naučil. Izkušnja<br />
je bila pozitivna, s tem se mi je<br />
tudi povečala možnosti za zaposlitev v<br />
prihodnosti.<br />
19
ERASMUS+<br />
MADŽARSKA<br />
KECSKEMET<br />
20<br />
Martin Kavčnik<br />
S sošolcem Klemnom sva bila na izmenjavi na Madžarskem, v mestu<br />
Kecskemet. Prvi večer se ni začel ravno spodbudno, saj ob prihodu nekako<br />
niso vedeli za nas. Potem smo se pogovorili in dobila sva sobo.<br />
Naslednji dan smo odšli na ogled šole<br />
in šolskih delavnic, popoldne pa smo<br />
si ogledali še mesto.<br />
Naslednji dan sva že šla delat v šolske<br />
delavnice, kjer pa delavci niso znali<br />
angleško, zato se niso ukvarjali z nama.<br />
Naslednje dni sva bila pri drugem učitelju<br />
prakse in je bilo lažje.<br />
Med vikendi sva si kuhala sama. Hrana<br />
v dijaškem domu nama ni bila najbolj<br />
všeč, je pa hrana v trgovini cenejša kot<br />
pri nas.<br />
Z delom v delavnici pri delodajalcu sva<br />
bila zelo zadovoljna, z mentorjem sva<br />
se zelo dobro razumela in se nekaj novega<br />
tudi naučila. Izmenjava je dobra<br />
izkušnja, ki jo priporočam vsakemu.<br />
Ljudje so bili zelo prijazni. Zmeraj so<br />
pozdravili, ko sva prišla na delo ali v<br />
dijaški dom. Velike zahvale gredo učitelju<br />
Kavčniku, ki se je vse dogovoril.<br />
Utrdila sva tudi znanje angleškega jezika,<br />
saj sva morala komunicirati v trgovini,<br />
delavnici itd.
ERASMUS+<br />
ŠPANIJA<br />
MADRID<br />
Nejc Levičnik<br />
21<br />
Meseca novembra sem bil na mobilnosti dijakov v Madridu. Z menoj so bili<br />
še trije dijaki in dva profesorja, ki pa sta po enem tednu odpotovala domov.<br />
Z dijaki smo si delili sobo v hostlu, kjer smo preživeli skupaj cel mesec.<br />
Menim, da je mobilnost dobra stvar, saj<br />
doživiš stvari, ki jih ne pričakuješ, postaneš<br />
bolj odgovoren. Usposabljali smo<br />
se v podjetju IVECO, kjer smo pomagali<br />
pri vzdrževanju vse električne ali ostale<br />
mehanske opreme. Vse to nam je<br />
omogočil mentor izmenjav v Španiji, v<br />
samem podjetju pa je bil naš mentor<br />
Inagi Martinez. On je zaslužen za vse<br />
znanje, ki sem ga pridobil v podjetju.<br />
Še nekaj na kratko o mestu. Bivali smo<br />
na najprestižnejši oz. eni izmed dražjih<br />
ulic Calle de Sagasta v Luxury Youth<br />
Hostel (luksuzni mladinski hostel).<br />
Mesto Madrid je polno življenja (predvsem<br />
nočnega), saj na vsakem koraku<br />
najdeš kakšno zanimivost, če pa že ni<br />
zgradba ali spomenik, je pa kakšna<br />
Španka ali Španec, saj so za razliko<br />
od nas zelo odprti ljudje. V mestu sem<br />
bil navdušen nad metrojem, ki je zelo<br />
razpreden. Vsaka stavba je imela ob<br />
oknu balkon, zunanji deli pa so okrašeni<br />
tudi z veliko ornamenti. Ogledali<br />
smo si stadion Real Madrida, Kraljevo<br />
palačo, glavni trg Puerta Del Sol, park<br />
Retiro in mnogo drugih znamenitosti. S<br />
sošolcem pa sva se vsak dan po praktičnem<br />
usposabljanju odpravila na<br />
potep po Madridu, vsakokrat na drug<br />
konec, da sva malo raziskovala in odkrivala<br />
skrite kotičke mesta s kar 6 milijoni<br />
prebivalcev.<br />
Za konec bi dodal, da je mesto vredno<br />
ogleda in upam, da bom imel še veliko<br />
možnosti, da si bom ogledal še preostalo<br />
Španijo.
MADRID<br />
22<br />
Erik Sajovic<br />
Za izmenjavo sem se odločil zato, da sem spoznal drugo državo, ljudi in<br />
njihovo delo. Bil sem v Madridu. Državo sem si izbral sam.<br />
Na izmenjavi sem se imel zelo lepo in<br />
je izpolnila moja pričakovanja. Izkušnja<br />
je samo pozitivna, saj je bilo res<br />
zabavno in poučno.<br />
Ljudje tam so res zelo prijazni in ti pomagajo<br />
pri kakršni koli stvari. Španija<br />
mi je bila zelo všeč in bi se še vrnil v to<br />
deželo.
SPLETNE NOVICE<br />
ZAKAJ, KJE IN KAKO SO NASTALE<br />
NOVICE SPSŠB<br />
Matjaž Mlinšek<br />
23<br />
Ja, zgodovina uči ... Brez propagande ni nič in mi smo bili slepi in se nismo<br />
zavedali njenega pomena in tako je razmišljanje preprostega »štromarja«<br />
pripeljalo do spletnega obveščanja.<br />
Alea iacta est! (Kocka je padla!)<br />
Pisalo se je leto 2011 in spraševal sem<br />
se, kaj in kako narediti, da bi pozitivno<br />
prepoznavnost šole dvignil; kaj storiti,<br />
da bi dijake obveščal o dogodkih in<br />
da bi se potencialni dijaki počutili dobrodošli.<br />
Tako se je začela odisejada,<br />
potovanje od nekakšnih primitivnih<br />
kratkih objav na internetni strani z znamenitim<br />
nagovorom 'Dragi di»v«jaki ...'<br />
do dnevnika oziroma občasnega obveščanja,<br />
a še vedno v lastni domeni. A<br />
kaj, ko se je kmalu »zgodilo« leto 2012<br />
in 50 let našega zavoda …; vsi, ki ste<br />
bili prisotni, pobrskajte po spominu,<br />
ali je v imenu šole bilo kje kaj zapisano,<br />
objavljeno itd. Ali smo objavili vsaj<br />
stavek »Šola praznuje 50. obletnico«?<br />
Mogoče sliko ali video zapis? No, da ne<br />
bo prevelikih težav in ugibanj, naj vam<br />
pomagam z odgovorom, ki je – NE!<br />
Zaradi sodelovanja pri proslavi sva se<br />
povezala enako misleča učitelja, ekstremno<br />
različnega profila, elektrotehnik<br />
in slovenist. Z idejo o novicah sva<br />
prišla do ravnateljice, ki jo je sprejela<br />
pozitivno in tudi pristala na prve stroške<br />
(diktafon) in na prvi intervju, ki je<br />
bil premierno objavljen 10. 10. 2013.<br />
Jaz, Matjaž Mlinšek, sem tako sprejel<br />
odgovornost in tehnično uredništvo,<br />
Andrej Golinar pa je prevzel garaško<br />
delo novinarja. Oba slediva pregovoru<br />
»Age quod agis« (Kar delaš, delaj dobro!)<br />
in imava na razvoj novic podoben<br />
pogled, zato jih želiva izboljševati, da<br />
se bo povečala tudi prepoznavnost.<br />
Sam sem meje naših novic premaknil,<br />
sodelovali smo tudi z občili zunaj šole.<br />
Zgradili smo mrežo, ki je zagotavljala<br />
redno pojavljanje na internetu in v<br />
drugih pisanih ter video medijih. Pri<br />
vsem tem je treba zagotavljati integriteto<br />
in zaščito novinarjem, ki so v našem<br />
primeru večinoma dijaki.<br />
Osnova našega ustvarjanja je seveda<br />
delo dijakov in dijakinj. Vsi učitelji, ki<br />
sodelujemo pri novicah, pa seveda to
24<br />
2011<br />
2012<br />
<strong>2015</strong><br />
delo spodbujamo, usmerjamo, kritiziramo<br />
in zagovarjamo. Vsak članek je<br />
pred objavo večkrat pregledan, njegova<br />
objava je premišljena in tudi skrbno<br />
načrtovana. Zaradi našega dela se<br />
je kvaliteta člankov močno izboljšala,<br />
saj sedaj članki vsebujejo tudi nekaj<br />
pozitivne kritičnosti, hudomušnosti in<br />
vizije, kar pa seveda ni vedno vsem po<br />
godu.<br />
Živimo v demokratični državi in imamo<br />
že kar nekaj let svobodo govora in pisanja<br />
(kar v času mojega odraščanja ni<br />
ravno veljalo), zagovarjamo resnico, pa<br />
čeprav težko živimo z njo, in prav zato<br />
je treba zagotoviti integriteto dijakov.<br />
Ko se bo to porušilo in se bodo pojavili<br />
preveliki pritiski, se bodo novice poslovile<br />
in prešle v »underground« sceno,<br />
vrnili se bomo na začetek in čakali<br />
na novo priložnost za razvoj.<br />
Sicer pa se je v letu <strong>2015</strong> ekipa operativno<br />
povečala, poleg spletnih novic<br />
smo uvedli tudi video novice/filme,<br />
imamo svoj »youtube« kanal, prav<br />
tako smo od junija <strong>2015</strong> prisotni na<br />
»facebooku« (obrazni knjigi), kjer se<br />
močno promoviramo v spletni svet in<br />
smo prepoznavni tudi v tujini, na kar<br />
kažejo odzivi, komentarji …<br />
Operativno ekipo novic, njeno osrčje,<br />
danes sestavljamo: Matjaž Mlinšek,<br />
Andrej Golinar, Breda Tekavec in Jernej<br />
Krenčan. Vsi skupaj skrbimo, da bodo<br />
vaši dosežki, vaše zmage zapisane v<br />
zgodovini šole in da bodo ti zapisi nekoč<br />
lahko učili prihajajoče dijake.<br />
Vaše delo je lahko cenjeno le toliko,<br />
kot ga cenite sami, a pomnite: Audaces<br />
fortuna iuvat. (Sreča je na strani<br />
hrabrih.)<br />
20<strong>16</strong>
MULTIMEDIJA<br />
VIDEO-AVDIO<br />
KROŽEK<br />
25<br />
Video-avdio krožek na šoli deluje šele drugo leto, vendar si brez njega<br />
ne znamo predstavljati šolskega dogajanja. Ima približno deset članov, ki<br />
izmenično sodelujejo na snemanjih.<br />
Ti člani so: Nik Pajnič, Miha Potočnik,<br />
Kristjan Purkeljc, Jan Pavlin, Andraž<br />
Tilinger, Edo Ris, Maruša Turk in Armando<br />
Škrlj Krulc. Nekateri so z videom<br />
že imeli izkušnje, drugi ne, za delo<br />
pa jih je navdušil njihov mentor Jernej<br />
Krenčan, ki je že kot najstnik s prijatelji<br />
snemal razne dogodivščine in jih<br />
potem montiral v filme. Na fakulteti je<br />
potem to dejavnost zaradi pomanjkanja<br />
časa opustil, zdaj pa je svojim veseljem<br />
»okužil« tudi dijake.<br />
Namen krožka je pokriti vse ali pa večino<br />
aktivnosti na šoli in s tem pripomoči<br />
k večji prepoznavnosti šole ter promovirati<br />
dogodke, ki se na šoli dogajajo<br />
poleg izobraževalnih dejavnosti. Dijaki<br />
so se naučili, kako poteka snemanje,<br />
kako posneti pravi posnetek, na kaj<br />
je potrebno biti pazljiv pri snemanju,<br />
kako z montažo narediti čim boljši film<br />
in podobno.<br />
Z mentorjem so spoznali, kakšni so<br />
pravilni koti za snemanje, kako posta-
26<br />
viti kamere, ujeti dober kader in podobno.<br />
Sedaj so dijaki že tako izkušeni,<br />
da večino stvari naredijo sami,<br />
on pa jih po potrebi le še usmerja. Po<br />
vsakem snemanju se pogovorijo. Slabe<br />
posnetke popravljajo pri montaži, dijaki<br />
pa so nanje pozorni pri naslednjih<br />
snemanjih in jih poskušajo odpraviti.<br />
Montaža je težji del, saj je v minuti dobrega<br />
končnega izdelka 20 do 30 minut<br />
montaže. Predvsem pa je pomembno,<br />
da v tem, kar delajo, uživajo in jim to<br />
delo nekaj pomeni.<br />
Seveda se na snemanjih zgodi mnogo<br />
nepredvidenih stvari in zabavnih prigod,<br />
ki jih še dolgo spravljajo v smeh.<br />
Do aprila 20<strong>16</strong> so na kanalu YouTube<br />
(SPSŠB Ljubljana) objavili približno<br />
112 posnetkov, okoli 15 pa jih je zaradi<br />
takšnih ali drugačnih razlogov zaklenjenih<br />
in so zaprti za javnost. Trenutno<br />
imajo posnetih še 20 filmov, ki pa še<br />
čakajo na montažo. Na začetku tega<br />
šolskega leta so si zadali cilj, da imajo<br />
konec šolskega leta 10.000 ogledov na<br />
Snemajo torej vse dogajanje na šoli in<br />
ekskurzijah, faze izdelave zaključnih<br />
izdelkov dijakov, posneli so predstavitve<br />
programov za informativni dan,<br />
sodelujejo pri projektih …<br />
Za določeno snemanje nimajo scenarija,<br />
imajo samo približen okvir in želje,<br />
kaj naj bi se posnelo. Ostale stvari<br />
so čisto spontane in se jih prilagaja<br />
sproti. Če gre za neko večje snemanje,<br />
usklajevanju namenijo več časa (npr.<br />
če snemajo z več kamerami).<br />
kanalu YouTube, vendar so že v mesecu<br />
marcu 20<strong>16</strong> dosegli 12.000 ogledov,<br />
zato so si postavili nov mejnik, in sicer<br />
da do konca tega leta doseči 20.000<br />
ogledov.<br />
V prihodnosti bodo še naprej »medijsko«<br />
podpirali dogodke, ki se bodo dogajali<br />
na šoli. Redno spremljajo video<br />
natečaje za srednje šole. Načrtujejo<br />
snemanje nekaj krajših igranih filmov,<br />
zelo pa si seveda želijo modernizirati<br />
snemalno opremo.<br />
Če bi se jim radi pridružili,<br />
pišite na: vap@spssb.si.
NATEČAJ<br />
OLIMPIJSKI PLAKAT<br />
RIO 20<strong>16</strong><br />
27<br />
Suad Ćufurović<br />
Olimpijski plakat sodi med najbolj prepoznavne simbole olimpijskih iger.<br />
Olimpijski plakati so bili izdelani prav za vse olimpijske igre modernega<br />
časa, od prvih iger leta 1896 naprej, ki so bile v Atenah v Grčiji. Olimpijski<br />
plakat upodablja olimpijske simbole, športnike, športe …<br />
Dijaki SPSŠB smo pri urah umetnostne<br />
vzgoje izdelali plakate za poletne olimpijske<br />
igre v Riu 20<strong>16</strong>. Tako sodelujemo<br />
na natečaju za najboljši olimpijski plakat,<br />
ki ga je razpisal Olimpijski komite<br />
Slovenije. Najboljši plakati bodo nagrajeni<br />
in uporabljeni na plakatnih površinah<br />
v času pred olimpijskimi igrami.<br />
Mentorica Marjetka Pajk nam je dala<br />
vsa navodila, tako tehnična kot vsebinska<br />
— kako začeti z delom in kaj<br />
naj likovni izdelek predstavlja. Poletne<br />
olimpijske igre pokrivajo zelo različne<br />
športe (atletika, gimnastika, judo, košarka,<br />
odbojka, nogomet, tenis, strelstvo,<br />
plavanje, jadranje, veslanje ...),<br />
zato se v naših delih ta raznolikost<br />
športov opazi. Nismo pa pozabili na<br />
olimpijski znak in večni ogenj.
KREATIVNOST<br />
USTVARJANJE<br />
28<br />
PO NAŠE<br />
Alojzija Skubic, Karmen Klobasa, Sonja Kraner<br />
NOVOLETNI OKRASKI<br />
V mesecu decembru smo z dijakinjami 1. k<br />
za projekt ACES izvedle ustvarjalno delavnico<br />
izdelovanja novoletnih okraskov. Iz pocinkane<br />
žice so nastale zvezde, iz storžev palčki ali<br />
jelenčki in iz starih CD-jev lesketajoče bunkice.<br />
SMREKICA ŽELJA<br />
V prednovoletnem času smo razmišljale, kam<br />
zapisati svojo željo za 20<strong>16</strong>. Iz kartona smo izdelale<br />
stožčasto smrekico. Z odtisi rok vseh dijakinj na<br />
barvastem papirju, na katerih so bile napisane<br />
želje, pa smo polepile celotno smrekico.<br />
BROŠKE IZ FILCA RAZLIČNIH BARV<br />
Ker znamo biti ustvarjalke modnih oblačil tudi zares<br />
ustvarjalne in nam vsak, tudi odpadni material nekaj<br />
pomeni, lahko izdelamo prave modne dodatke iz blaga<br />
(npr. iz filca). Tako so nastale broške, ki lahko odlično<br />
popestrijo naš stil.
VEZENJE<br />
Z različnimi vbodi za vezenje in pravo barvno<br />
prejico, s katero šivamo, nastanejo čudoviti<br />
detajli, vzorčki ali napisi, ki lahko popestrijo tudi<br />
šolski predpasnik dijakinj 1. k ali katerikoli modni<br />
kos oblačila.<br />
DOMA IZDELANO STOJALO ZA TKANJE<br />
V mesecu januarju smo sodelovali pri projektu Turistična tržnica,<br />
kjer smo se predstavili s temo Po stopinjah koliščarjev. V ta<br />
namen smo izdelali pravo stojalo za tkanje, kot so ga poznali<br />
v dobi koliščarjev. Na njem je možno izdelati pravo tkanino, ki<br />
jo lahko uporabimo kot modno popestritev ali kot tapiserijo za<br />
okras v prostoru.<br />
29<br />
• Biti ustvarjalen mi pomeni biti<br />
drugačen, unikaten in neponovljiv.<br />
• Ustvarjalnost nas bogati in nam<br />
daje občutek lastne vrednosti.<br />
Pri svojem delu z dijaki si želim še veliko<br />
ustvarjalnih dogodivščin …<br />
VOŠČILNICE<br />
Dijaki v prednovoletnem času izdelujejo novoletne<br />
voščilnice. Z izdelavo smo pričeli v šolskem letu<br />
2011/12. Dijaki izdelujejo eko voščilnice, ki jih<br />
razstavijo v šolski knjižnici. Najboljše oziroma najleše<br />
so vsako leto nagrajene s praktičnimi nagradami.<br />
NOVOLETNI PREPLETI<br />
Se spomnite tistih let, ko so bile v šolah edina dekoracija<br />
papirnate snežinke? Tudi tokrat smo se<br />
odločili, da krasijo naše prostore. Naj vendar sneži.<br />
Ustvarili pa smo tudi čipki podobne praznične okraske<br />
iz tanke prepletene vrvice.<br />
Korak 1: Vzemite balončke, jih napihnite do velikosti pesti.<br />
Korak 2: Vrvico narežite na dolžino ali še bolje dvakratno<br />
dolžino premera balona in jo namočite v lepilo,<br />
razredčeno z vodo v razmerju 2 : 1.<br />
Korak 3: Začnite z lepljenjem vrvice na balon.<br />
Korak 4: Ko se vrvice popolnoma posušijo, to traja kakšen<br />
dan, balone z buciko prebodemo in jih izvlečemo iz okraska.<br />
Minimalistični slog v naravnih barvah smo popestrili<br />
še z rdečimi jabolki in voščili.<br />
Idejni koncept smo zasnovale: Majda Grašič, Marjetka<br />
Pajk in Karmen Klobasa.
KOLIŠČARJI<br />
IZDELAVA NAKITA<br />
30<br />
Eva Osredkar in Anuša Prijatelj<br />
Učenke 1. k smo pod vodstvom mentorice Karmen Klobasa izdelale nakit<br />
iz časa koliščarjev za projekt Zeleni turizem, ki je bil predstavljen na<br />
Gospodarskem razstavišču.<br />
Najprej smo iz das mase v sivi barvi in<br />
barvi terakote izdelale kroglice in oblikovale<br />
raznovrstne »poškodovane«<br />
oblike, takšne, ki so jih imeli nekoč.<br />
Ko so se delčki posušili, smo jih v različnem<br />
zaporedju nanizale na vrvico.<br />
Za izdelavo nakita smo uporabile tudi<br />
drobne roževinaste kamenčke, skozi<br />
katere smo izvrtali luknjico s posebnim<br />
tankim svedrom.<br />
Nizanje kroglic na vrvico smo prekinjale<br />
z vozlanjem v značilnih vozlih<br />
za tisti čas. Uporabile smo polvozel v<br />
levo in desno ter navaden vozel. Nizanje<br />
in vozlanje je bilo zelo preprosto,<br />
saj v času koliščarjev zahtevnih snovi<br />
še niso poznali. Zgodovinski nakit se<br />
od današnjega razlikuje predvsem po<br />
barvi, obliki in materialu. Verjetno pa<br />
se močno razlikuje tudi po ceni.
15 LET HAIKUJEV<br />
BREZČASNOST<br />
TRENUTKA<br />
31<br />
Liljana Kranjc Tekavec<br />
V aktivu slavistov smo se letos odločili, da izdamo zbornik haikujev, v<br />
katerem je zbrano bogastvo »ubesedenih trenutkov« zadnjih 15 let.<br />
V tem času se je Srednješolskega natečaja<br />
za najboljši haiku, ki ga organizira<br />
Gimnazija Vič, udeležilo skoraj 5800 dijakov<br />
in dijakinj iz slovenskih srednjih šol.<br />
Med njimi je množica dijakov in dijakinj<br />
Srednje poklicne in strokovne<br />
šole Bežigrad, ki je stkala pisan mozaik<br />
haikujev iz vseh plasti (in pasti)<br />
mladostnega doživljanja, čustvovanja<br />
in opazovanja. Ali kot zapiše Edin Saračevič,<br />
idejni vodja srednješolskega<br />
natečaja:<br />
»Namreč, nagrajeni haikuji dijakov<br />
SPSŠB, ki sem jih ob tem povabilu (zopet,<br />
že N-tič) bral in po-doživljal, so se<br />
me (ponovno) globoko dotaknili.
32<br />
Začutil sem brezčasnost Trenutka, ki<br />
ga v sebi »ujame« odličen haiku.« In:<br />
»V gradivu, ki sem ga za te delavnice<br />
pripravil, so nepogrešljivi nagrajeni<br />
haikuji dijakov SPSŠB.«<br />
Ko mentorji jeseni povabimo srednješolce<br />
k sodelovanju na natečaju, se<br />
njihove pesmi porodijo iz trenutka,<br />
prebliska, spontano. Na različnih listih<br />
in listkih, iztrganih iz zvezkov, so trivrstičnice,<br />
ki se njihovim avtorjem ne<br />
zdijo nič posebnega. »Kr' neki!« pravijo.<br />
A kako se jim zasvetijo oči, ko jim<br />
spomladi povemo, da so nagrajeni! Da<br />
so dobri! Da so najboljši! Prvotno brezbrižnost<br />
in skromnost zamenjata ponos<br />
in zadovoljstvo.<br />
Ponosni in zadovoljni smo tudi mentorji.<br />
V dosedanjih zbornikih Srednješolskega<br />
natečaja za najboljši haiku<br />
je bilo namreč objavljenih več kot 580<br />
haikujev iz naše šole. Med njimi pa je<br />
več kot 100 pesmi, ki so nagrajene!<br />
Te, najboljše, nagrajene haikuje smo<br />
zbrali v knjižici, da bodo za vedno ostali<br />
z nami, čeprav so samo »ubesedeni<br />
trenutki«, zvezdni utrinki.<br />
Hvala vodstvu naše šole, ki kreativnost<br />
dijakov in mentorjev podpira. Ravnateljica<br />
v uvodniku zbornika zapiše:<br />
»Vzpodbuditi ljubezen do besednega<br />
izražanja ni lahka naloga, zato se iz<br />
srca zahvaljujem mentorjem dijakov,<br />
njim pa želim še veliko ustvarjalnega<br />
navdiha.« V ustvarjanju haikuja se je<br />
poskusila tudi sama:<br />
Sončni žarki:<br />
dijaki<br />
med nami.<br />
Moja praznina<br />
se razveseli<br />
računalniških iger.<br />
Mark Gregorič<br />
ti si tiho<br />
jaz<br />
te slišim<br />
Filip Ožbolt<br />
TV – begunci.<br />
Radio – begunci.<br />
V sobi ne prižgem luči.<br />
Jure Živko
ZGODBE<br />
LITERARNI<br />
PRISPEVKI<br />
33<br />
ŽIVLJENJE V TREH LETIH<br />
Nejra Alibašić<br />
Odpiram že dobro znana vrata. Majhen glas v meni govori, konec je, konec je, končno.<br />
Počasi grem po stopnicah, sonce mi takoj posije v oči. Voham pomlad, čutim, kako se<br />
vse obnavlja, vse je spet rojeno. Vsako leto se spreminja in vsaka nova pomlad je drugačna,<br />
tako kot vsako moje šolsko leto, drugačno, bolj zanimivo ...<br />
Začetek mojega šolanja je bil zelo težak. Ko sem prišla, nisem vedela nič. Vse je bilo<br />
drugačno, vse se je spreminjalo, nov način življenja, novi ljudje, nova kultura, drugačne<br />
navade ... V novi deželi je bilo vse dolgočasno. Zjutraj sem vstala in sedla na avtobus. Na<br />
poti sem imela občutek, da me vsi gledajo, mogoče zato, ker sem si to sama domišljala.<br />
Avtobus je vozil zelo dolgo, sama pa nisem vedela, kje moram izstopiti, vedela sem samo,<br />
kako izgleda šola. Po poti je deževalo. Avtobus se je ustavil, zagledala sem šolo in takoj<br />
pograbila svoje stvari ter odšla proti stavbi. Na sebi sem imela plašč, ki je imel vonj po<br />
Bosni. Preplavila so me čustva. Začela sem jokati, vendar se mojih solz ni videlo zaradi<br />
dežja. Prestopila sem prag šole in začela iskati matično učilnico. Sedla sem na klopico.<br />
Skozi okno sem občudovala dežne kaplje. Tako, kot je bilo vreme zunaj, tako sem se jaz<br />
počutila znotraj. Prišel je bodoči razrednik, odklenil je razred, jaz pa sem premišljevala,<br />
če bi se novim sošolcem sploh pridružila. Odločila sem se, da vseeno vstopim. Ko sem<br />
sedla, sem spet imela občutek, da me vsi gledajo. Sošolci so me začeli spraševati, če<br />
sem njihova nova sošolka, ker pa nisem znala slovensko, nisem vedela, kako odgovoriti.<br />
Po nekaj tednih sem se privadila, zato mi ni bilo več tako težko. Prilagodila sem se<br />
življenju v Sloveniji in novim navadam. Potem sem spoznala veliko prijateljev v šoli, kar<br />
je bilo zelo lepo. Ta leta, ki sem jih preživela na SPSŠB, so bila pozitivna in negativna,<br />
ampak sem vesela, da sem bila del te šole. Veliko sem pridobila, ne samo novih znanj,<br />
ampak tudi za življenje.
Vem, da pomlad prinaša novo življenje za vse - tako kot narava, tudi jaz začenjam z novim<br />
življenjem. Spet sem se odločila za novo življenje v novi deželi. Samo zdaj vem, da<br />
bom uspela. Nov jezik, nova kultura, drugačne navade ..., nič me ne bo ustavilo v novi<br />
deželi. Spet grem v nov izziv, ampak vem, da bom zmagala.<br />
34<br />
MOJ PRIJATELJ<br />
Jan Cvetko<br />
Jaz imam več prijateljev, ampak zagotovo eden izstopa. Kot najboljši.<br />
Mojemu najboljšemu prijatelju je ime Leo in piše se Umek. Je postaven fant s kratkimi<br />
rjavimi lasmi ter modrimi očmi. Oblači se bolj v temna oblačila, saj je njegova najljubša<br />
barva črna. Živi nedaleč stran od mojega kraja v Cerknici. Ko se zapelješ v njegovo ulico,<br />
je ta zelo urejena. Njegovo hišo sem si zapomnil po strehi, ki je zelena, saj je to zelo<br />
nenavadno.<br />
Z Leom se poznava že od malega. Ko sem dopolnil 6 let in odkorakal v šolo, sem na vratih<br />
zagledal njega, ki me je prijazno spustil skozi, češ da sem bil prvi. Po predstavi smo<br />
se razdelili po razredih, a glej, bila sva skupaj. Že od prvega razreda sva v osnovni šoli<br />
sedela v isti klopi in prijateljstvo med nama je rastlo. Seveda pa sva bila malo razočarana<br />
po končanem devetem razredu, ker sva se morala odločiti vsak za svojo pot, a nisva<br />
pustila, da naju to loči. Odlikujeta ga zelo veliko srce ter pogum.<br />
Leo ni samo navade prijazen fant, ki me zna nasmejati. Med nama ni samo veliko prijateljstvo,<br />
ampak tudi ljubezen do motorjev. Od nekdaj imava rada motorje. On ima na<br />
tem področju zelo veliko prakse, saj doma kakšnega tudi razdre ter popravi, mogoče<br />
pa tudi malo predela. Odločila sva se, da kupiva star, ne dobro ohranjen motor ter ga<br />
popraviva. Po enem letu in pol trdega dela sva delo dokončala. Čakala sva samo še testno<br />
vožnjo. Rekel sem mu, da naj to naredi on, saj če pride do kakšne okvare, ve, kaj<br />
narediti. Izkazalo se je, da je motor odličen. Vse, kar počnem z njim, se mi zdi tako zabavno<br />
in enostavno, zato je tudi moj najljubši prijatelj. Med nama je kdaj pa kdaj prišlo<br />
tudi do manjših konfliktov, vendar se nama je zdelo to bedasto in sva nehala s tem. On<br />
mi je v življenje pripeljal veliko veselja ter dobre volje, predvsem pa je glavno to, da si<br />
lahko zaupava. Sva kot brata in kdaj pa kdaj greva na kakšno zabavo in se tam povsem
sprostiva. Imava se rada, ne glede na to, kaj se pripeti, si v težavah pomagava. Kot pravi<br />
slovenski pregovor, najboljšega prijatelja najdeš v težavi. To med nama drži kot pribito.<br />
Zdaj se videvava bolj poredko, saj starši pravijo, da je šola na prvem mestu.<br />
Rad bi se mi zahvalil, ker me podpira pri vsem, kar delam, in obratno. Ne glede na to, kaj<br />
se bo zgodilo, bova vedno dobra prijatelja.<br />
35<br />
SALOMI SE URESNIČI RAZVRATNA ŽELJA. IN POTEM …<br />
Rebeka Sinček<br />
Saloma je večkrat poskušala zapeljati Johanaana, ki se ji je močno upiral. A globoko<br />
v sebi je tudi sam čutil pregrešno poželenje. Na večer Herodove zabave se je Saloma<br />
odločila, da bo ta večer zadnjič poskusila zapeljati Johanaana. Če pa ji ne bo uspelo, ga<br />
bo pogubila. Oblekla je najlepšo obleko, ki je razkrivala njena gladka ramena, nadela<br />
najrazkošnejšo ogrlico, ki je poudarjala njen popoln vrat, in se odišavila z najzapeljivejšo<br />
dišavo. Ko za trenutek z zabave odide na svež zrak, opazi Johanaana. Na skrivaj ga<br />
zasleduje in naposled se znajdeta čisto sama. Johanaan prosi Boga za moč, da se upre<br />
lepotici, ki ga zapeljuje, a že kmalu prosi Boga za odpuščanje. Saloma je bila preveč<br />
vztrajna in njegovo upiranje prešibko. Tako sta dve duši, ena pregrešna in ena prešibka,<br />
združili svoji telesi v prepovedano strast.<br />
Ko se je Saloma vrnila na zabavo, se je počutila prazno, čeprav je dosegla, kar si je želelo<br />
njeno temno srce. Vendar se noč še ni končala … Ko je šla k Johanaanu, ji je namreč sledil<br />
dvorni stotnik in videl, kaj se je zgodilo. Ko se je vrnila, jo je zgrabil za roko in odvlekel<br />
na samo. »Zate bi storil vse, a za čistost in ljubezen tebi ni mar! Želiš si le ostude, gnusa,<br />
prepovedanega in nedosegljivega!« Saloma se je želela izviti iz njegovega prijema, a<br />
zaman. Stotnik jo je držal premočno. Naenkrat jo je prijel za vrat in dejal: »Sedaj ti bom<br />
dal nekaj tebi nedosegljivega. Vdihnila boš, ko mi boš vrnila poljub.« Prislonil je svoje<br />
ustnice k njenim. A Saloma se je, kakor je prej trmasto dvorila Johanaanu, vztrajno branila<br />
njegovih ustnic in hlastala za zrakom. Stotnik jo je močneje zgrabil za vrat in kmalu<br />
je v rokah držal Salomino negibno telo. Tam je bila … Imel jo je čisto zase … Bila je samo<br />
njegova … Ležala je na njegovih rokah, glava ji je omahnila nazaj in razkrila sicer zdaj<br />
moder, a vitek vrat. Njene škrlatne ustnice so izgubljale barvo, a bile so še vedno polne.<br />
Stotnik je z grozo skozi solzne oči strmel v truplo edine ženske, ki jo je ljubil. In prvič<br />
se je dotaknil njene ključnice, ne da bi se mu upirala. Prvič je pod svojimi dlanmi čuti
njene boke. Začutil je grozo. In poželenje. Mirna, kakor da bi spala v njegovem naročju,<br />
je bila Saloma prelepa. Še vedno otrplemu od groze svojega dejanja se je v stotniku<br />
nekaj premaknilo. Prislonil je svoje ustnice k njenim, kot da bi mu govorile: »Poljubi me<br />
…« Zgrabil je njeno obleko, kot da bi mu ukazala: »Raztrgaj me …« In storil je z njenim še<br />
toplim telesom, kot da bi mu dejalo: »Ljubi me …«<br />
Tiste noči je živelo vse; Herod, gostje, Johanaan, rastline, živali, še noč je živela. Vse, razen<br />
Salome, ki končno ni imela čisto vsega, kar si je zaželela.<br />
36<br />
USB STICK<br />
Teja Kovič<br />
Imagine your teacher left his USB stick on his desk in the classroom and left. You know<br />
there are tests for your and other classes on the USB stick. There is nobody else in the<br />
classroom. What would you do? Would you leave it on the desk and not touch it? Would<br />
you make a copy of it just for yourself? Or would you make a copy and share the documents<br />
with other students? Or would you try to sell the test to other students?<br />
If my teacher left his USB stick on his desk, and I knew that there were tests for my and<br />
other classes on it, I would definetly return it to the teacher. I wouldn't leave it on the<br />
desk and wouldn't touch it because the other kids probably would.<br />
If they got their hands on it, they would probably take it and look at the tests and even<br />
copy it. Maybe somebody would keep it just for himself, so that he could get a good<br />
grade, but I definitely wouldn't take it. If I took it and somebody found out, they would<br />
probably tell the teachers and I would get punished. If I took the stick, it wouldn't be fair<br />
to the other kids, because maybe the tests are really difficult and then I would be the<br />
only one who got a good grade. I wouldn't even think about selling the test to other kids,<br />
because that is wrong and bad. If everybody got the tests, the teacher would probably<br />
notice anyway because of the good grades and would want to find out who got them.<br />
If the kids didn't want to get punished, they would probably say it was me, and then I<br />
would be in a lot of trouble.<br />
These are the reasons why I wouldn't take the key and would return it to the teacher the<br />
minute I saw it, and I think that would be the only right thing to do.
37<br />
IF I HAD THE POWER TO CHANGE THE WORLD<br />
Rozi Golmajer Osmić<br />
If I had the power to change the world, I would start at the beginning. First of all, there<br />
would be just one country representing the world as one big happy family. If I could, I<br />
would ban buying and possessing guns and other shooting and killing devices. No one<br />
should use guns or kill people and animals. Peace all over the world would rule. But if<br />
people weren’t that stupid to think that the love for power can change the world, the<br />
Earth would be a better place to live. Because when the power of love overcomes the<br />
love for power the world will know peace.<br />
The second thing is, I’d like all industries to work with the love for nature. If people<br />
didn’t leave trash outside the trash bins and put it in the trash, the world would be a<br />
nicer place already. If everyone respected the nature and look around what it has given<br />
to us and then look what we’re doing to it, we’d see the changes already. It’s a big world<br />
full of intelligent people led by the stupid ones who don’t care. Money rules the world<br />
but it shouldn’t be like that.<br />
If the world was ruled by justice and peace, everybody would be happy. But changing<br />
the world means changing people and their habits and that would be pretty hard. I<br />
think it would take one century or even more to change peoples’ minds and try to do<br />
something better. We just need that one person who would do that. I’d like to be the<br />
one and not just a big name in history. But the problem is; everyone wants changes and<br />
nobody wants to change.
KONSA<br />
38<br />
Nina tam<br />
Nina tu<br />
2 X Nina = kažin<br />
19 + 20 = Nič!<br />
Nejc se pridruž<br />
Ježca se zruš!<br />
B A M<br />
vse je razpacala<br />
spet bom pucala<br />
packa presneta<br />
O M G<br />
1 2 3<br />
dihej z mano<br />
fuj smrdi<br />
Niina & Ninaa<br />
HOČM, DA VEŠ<br />
Hočm, da veš, da veš, da hočm<br />
sam tebe met, js drugih nočm.<br />
Jst bom tvoj, dokler ti boš moja,<br />
za skos bova midva, do pokoja.<br />
Veš, da te mam rad, veš, da te ljubim,<br />
ne maram tega občutka, k čutm, da te gubim,<br />
nočem te gledat z drugim, ne dovoljo mi<br />
čustva, to kar čutm jst, teško povejo usta.<br />
Anes Pehlić
PESNIŠKI NATEČAJ<br />
PREŠERNOVANJE<br />
39<br />
V tednu pred slovenskim kulturnim praznikom je na šoli pod vodstvom<br />
knjižničarke Nataše Pečkaj potekal pesniški natečaj Prešernovi verzi.<br />
Pravilo je bilo preprosto: napiši pesem in v njej uporabi vsaj en Prešernov verz.<br />
Učitelji slovenščine smo eno šolsko uro posvetili pesnikovanju, delavnica pa je<br />
potekala tudi v knjižnici, v pesniškem kotičku. Tričlanska komisija ni imela lahkega<br />
dela, med številnimi pesmimi je morala izbrati najbolj zabavno, najbolj<br />
romantično in najbolj prešernovsko pesem. Nagrade so bile sladke.<br />
O predpust, ti čas presneti,<br />
spet so vsi v maškare odeti.<br />
Hodijo od vrat do vrat<br />
prosjačit in nergat.<br />
Jaz noben'mu ne odpiram,<br />
raj' svoje dinarčke študiram.<br />
Klinc te gleda, mislim si,<br />
ko na vrata tolče in zvoni.<br />
Naslednji dan kolega gleda,<br />
kakor da si mu ubil soseda.<br />
Vpraša me, zakaj tako si siromašen?<br />
Jaz pa tiho, ves prestrašen.<br />
Luka Starec
40<br />
O, predpust, ti čas presneti!<br />
Začutim vsako tvojo misel,<br />
zavonjam vsak tvoj dih,<br />
začutim vsak utrip srca.<br />
Ko se mi predaš, postanem jaz.<br />
Ko sva skupaj, jaz letim.<br />
O, predpust, ti čas presneti,<br />
ko te s prstanom jaz poročim.<br />
Oh, ta ljubezen,<br />
lepa je, prelepa za živet!<br />
Aljaž Klinc<br />
Kam nese me obup, ne znam …<br />
Brez tebe mrzla je noč,<br />
temen je dan.<br />
Hodim kot slep, neznano kam.<br />
Hodim sam, od domačih stran.<br />
Oh! Kam nese me obup, ne znam.<br />
Anes Pehlić<br />
Edinost, sreča, sprava<br />
še vedno isto pomenijo.<br />
Včasih sanje,<br />
danes pa le besedičenje.<br />
Aleš Bernot<br />
Slike so delo dijakov Jana Cvetka, Nine Čamernik, Andraža Čebulja,<br />
Klemena Dajčmana, Andraža Krivica, Nejca Levičnika, Leona Mohorčiča,<br />
Klemena Plahanca, Tilna Trčka in Irene Vrtovec pod mentorstvom Marjetke Pajk.
Kdo te mene ljubit sili?<br />
Zdaj moram zlorabit klic v sili!<br />
Že leta ti se trudiš, nikoli ne boš znala,<br />
a pri Jožetu že drugi<br />
dan si prespala.<br />
V gostilni Pri Dolencu<br />
sva jaz in Čop ga pila,<br />
ko SMS-sporočilo si dobila,<br />
sva se že dobro ga napila<br />
in nekaj steklenic razbila.<br />
Dominik Kovač<br />
41<br />
Ne prepiram se z nobenim,<br />
kaj mi govorijo o tebi.<br />
Zame si pametna, iskrena, poštena,<br />
taka ni bila še nobena.<br />
Ti si moja edina, ena,<br />
zate bi dal življenje, vse,<br />
ampak vem, da tako ne gre.<br />
Boli me srce, ki bije samo zate<br />
in ni druge debate –<br />
VSE BI NAREDIL ZATE.<br />
Anton Antlej<br />
Čedna postava bila ti je dana,<br />
le glej, da nikoli ne boš<br />
s trebuhom obdana.<br />
Kaj pa je tebe treba bilo,<br />
prej bi pomislila<br />
na svoje telo.<br />
Moj up je šel po vodi,<br />
ker izgubila si prekrasen body.<br />
Andraž Krofel
MODNE ZGODBE<br />
OVRATNIK<br />
42<br />
OKRAS<br />
Karmen Klobasa<br />
Modne zgodbe so nas ponovno pripeljale do tega, da z vami delimo<br />
(ne)znano. Tokrat so bili za nas magnetno privlačni ovratniki. Ujemite<br />
jih in uživajte!<br />
Okoli vratu si lahko damo veliko različnega<br />
nakita, a modni trendi to sezono<br />
prisegajo na nekaj novega – domiselne<br />
in ekstravagantne ovratnike. Ovratniki<br />
so se odcepili od srajc in postali samostojni<br />
modni kosi.<br />
Osnovno vodilo naše projektne naloge<br />
Ovratnik ― okras je bilo, kako dvodelni<br />
klasični srajčni ovratnik, sestavljen<br />
iz nastavka in ovratnika, lahko na zanimiv,<br />
izviren način preoblikujemo v<br />
samostojen modni kos. Nešteto idej za<br />
različne okuse in stile.<br />
Čar ovratnikov je, da so primerni za vse<br />
starosti in vse priložnosti, le izbrati je<br />
treba znati pravo različico. Kombinacij,<br />
v katerih si lahko nadenete ovratnik,<br />
je skorajda neskončno. Najpreprostejša<br />
je različica s puloverjem ali majico,<br />
modernejša in še posebej elegantna<br />
pa je kombinacija z minimalistično<br />
bluzo. Pri tem je treba paziti, da ima<br />
celotna podoba skupno noto.
43<br />
Klasika lahko ostane klasika z nekaj<br />
dodane modne začimbe v asimetriji<br />
in izbranim gumbom, ki ga poudarja<br />
kontrasten nastavek.<br />
Megi Ivana Berlot<br />
Iskanje črno-belih kontrastov v geometriji<br />
je vedno zanimivo in privlačno.<br />
Manca Udovič in Teja Kovič<br />
Ekstravagantna teža v kovinskem sijaju<br />
naj dominira na tistih, ki želijo<br />
izstopati.<br />
Amela Hadžipašić<br />
Če se zakovice začnejo že pri vaši<br />
obutvi, z njimi nadaljujte tudi na<br />
zgornjih delih oblačil, na primer na<br />
ovratniku. Tako bo vaša modna podoba<br />
zaključena od glave do pete.<br />
Elizabeta Smolej Srpan<br />
Romantičnost je pogosto rdeča nit v<br />
modnih usmeritvah. S čipko in mehko<br />
oblikovanimi robovi ovratnika<br />
boste dosegli nežno vsebino.<br />
Lucija Lončar<br />
Pri projektu je sodelovalo 14 dijakinj iz 2. io in 2. k. Bila sem<br />
mentorica za idejno snovanje, mentorici za izvedbo pa sta bili<br />
Martina Keravica in Minka Rihberger. Vsi ovratniki so bili na ogled<br />
v razstavnem prostoru knjižnice v mesecu decembru in januarju.
MODNA OBLIKOVALKA<br />
REBEKA SINČEK<br />
MODNA RISBA<br />
44<br />
Alojzija Skubic<br />
Za vsako modno ustvarjalko je risba<br />
pomembna v procesu ustvarjanja,<br />
zato ji Rebeka Sinček posveča<br />
posebno pozornost.<br />
V njenih delih lahko prepoznamo velik<br />
talent, občutek za estetiko in oblikovanje.<br />
Iz leta v leto je opazno napredovala,<br />
kar se vidi v risbi in njeni izpopolnjenosti.<br />
Slike so iskreno mladostno<br />
razgibane, barve so močne, a hkrati<br />
uporabljene s posebnim občutkom za<br />
estetiko. Obrazne poteze so unikatne,<br />
v njenih risbah je tudi sicer opaziti unikatnost,<br />
veliko ustvarjalne energije in<br />
samosvojosti!
45
JAPONSKI STRIP<br />
MANGA<br />
46<br />
Manga je japonska beseda, ki pomeni strip. V Evropi smo besedo prevzeli<br />
kot termin, ki označuje zgolj na Japonskem nastale stripe. Medtem ko je<br />
branje mang pri nas še vedno subkultura in drag hobi, so na Japonskem<br />
čtivo, po katerem posega tako rekoč vsak in zajemajo vse žanre, ki se v tisku<br />
lahko pojavijo, od drame, znanstvene fantastike do navodil za kuhanje.<br />
Mange imajo na Japonskem že tristoletno<br />
tradicijo in so pomemben del japonske<br />
kulture. Dokumentirano je ena<br />
najzgodnejših predhodnic mange nastala<br />
že v 12. stoletju, ko se je budistični<br />
menih Toba skozi zgodbe o živalskih likih<br />
ponorčeval iz velikašev. V 18. In 19.<br />
stoletju so izhajale zabavne slikanice,<br />
ki so se po menihu imenovale toba-e<br />
(toba slike). Upoštevajoč, da so bile namenjene<br />
za množično uporabo in pogosto<br />
izdane v serijah, jih imami lahko<br />
za prve stripe na svetu. Moderna manga<br />
je kombinacija japonske likovne tradicije<br />
in vplivov zahodnega sveta.<br />
Stilsko so mange zelo raznolike. Druži<br />
jih nagnjenost do detajlov (še posebej<br />
tehnologije). Mnogokrat so kakšni elementi<br />
narave ali strojev izrisani zelo<br />
naturalistično. Liki so pogosto stilizirani,<br />
še posebej ženske – vitke postave,<br />
velike oči, majhna usta. Pozitivni<br />
liki imajo pogosto mladosten videz,<br />
medtem ko imajo negativni liki znake<br />
staranja, telesne hibe, so poraščeni,<br />
skratka vizualno odbijajoči.<br />
Avtorici slik sta Kristiane Pistotnik in<br />
Elizabeta Smolej Srpan.
<strong>Talenti</strong>