Monografija - prvo izdanje - niska rezolucija
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
и нај плод ни је сли ка ре кла си ци зма. Оста вио је ве ли ку га ле рију<br />
му шких, жен ских и деч јих пор тре та, по ре клом из углед них<br />
ба нат ских по ро ди ца. Мо же се ре ћи да је Алек сић у пор трети<br />
ма изградио је дан пре по зна тљив ма нир и да је, си гу ран у<br />
сте че ну сли кар ску ве шти ну, упо ре до сли као по два, три или<br />
че ти ри пор тре та од јед ном. У по зни јем ње го вом пе ри о ду на стају<br />
портрети ко ји су у потпуности про же ти ду хом би дер ма јерског<br />
кла си ци зма, те се са мим тим свр ста ва ју у сам врх срп ског<br />
сли кар ства сре ди не XIX ве ка.<br />
О кул тур ни и умет но сти би дер ма је ра код Ср ба у Војво<br />
ди ни не мо же се го во ри ти, а да се не по ме не и пр ва уче на<br />
и шко ло ва на срп ска сли кар ка из Стол ног Бе о гра да (Sze kesfe<br />
her var), Ка та ри на Ива но вић. Као же на, она ни ка ко није<br />
мо гла ра ди ти ико не и цр кве не сли ке (ма да је кат кад<br />
на сли ка ла по не ку ре ли ги о зну сли ку), те се за то<br />
his work wasn’t easy or simple, but it is true though that of all<br />
painters of that time, only Avramović had the strength and talent<br />
to execute such monumental compositions that the spatial organization<br />
of the church and the time required. The impression the<br />
frescos and icons in Cathedral Church impose even today (after<br />
recent cleaning and conservation works) is amazing. And after<br />
recognizing the fact that woodcarving of the iconostasis was done<br />
by Dimitrije Petrović, who was a learned Viennese sculptor and<br />
medal maker, then it could be stated that after its completion,<br />
the Cathedral Church represents the crossing point in Serbia’s<br />
artistic development in the middle of the 19 th century.<br />
усред сре ди ла на портрет, мр тву при ро ду, жа нр-сце не и, што<br />
је за раз вој на шег сли кар ства тог до ба би ло бит но, исто риј ске<br />
ком по зи ци је ве ли ког фор ма та. Овим ре дом се кре ће и ква литет<br />
у ње ном сли кар ству, та ко да се ме ђу нај бо ља Ка та ри ни на<br />
де ла убра ја ју њен чу ве ни Ауто портрет (сли кан ка да је има ла<br />
око два де сет и пет го ди на) ко ји пле ни сво јом гра ци о зно шћу<br />
и пер фект ном ма те ри ја ли за ци јом, портрет пе сни ка Си ме Милу<br />
ти но ви ћа Са рај ли је, Ње го ше вог учи те ља, за тим сли ке Итали<br />
јан ски ви но гра дар, Мр тва при ро да са гро жђем, Кор па са<br />
гро жђем, Де чак са со ко лом, Ста ри ца се мо ли пред обед, Смрт<br />
си ро ти це и да нас по зна та ње на сли ка на те му осва ја ња Бе о<br />
гра да у Пр вом срп ском устан ку 1806. го ди не. До кра ја вер на<br />
сво јим на ци о нал ним осе ћа њи ма, Ка та ри на Ива но вић је та ко<br />
по сту пи ла и са сво јим сли ка ма, по кло нив ши нај зна чај ни ја дела<br />
не ко ли ко го ди на пред сво ју смрт на шем бе о град ском Народ<br />
ном му зе ју, где се она и да нас на ла зе.<br />
По сле сло ма сно ва и де ла у ду хо ви ма, и сло ма ве ре у<br />
сло бо дар ске иде је 1848. го ди не, у це лој Евро пи а са мим тим<br />
и у Вој во ди ни, на ста ло је раз о ча ра ње, отре жње ње и вра ћа ње<br />
256<br />
The acclaim that Avramović received for the conclusion of<br />
the Cathedral Church unfortunately didn’t last for long. After the<br />
news about the revolution in Hungary in 1848, Avramović joined<br />
a group of revolutionaries who supported confrontation with the<br />
Hungarians. Henceforth he began creating drawings and lithographed<br />
caricatures with offensive subject matter on the account<br />
of the Hungarians and the direction they were taking. His satirical<br />
caricatures represent the establishment of socially engaged art<br />
and more precisely of political caricature in Serbia. His reputation<br />
probably suffered at this time as a result of the intolerance imposed<br />
by the non-Serbian citizenry in Vojvodina, first of all coming<br />
from the Hungarians. In the meantime, he completed the wall<br />
painting in the monastery of Vrdnik at Fruška Gora and six icons<br />
in the Sovereign Row of the iconostasis in the church in his birthplace.<br />
However, in the realm of church painting, Avramović faithfully<br />
followed the artistic principles of the Viennese Nazarenes.<br />
In all likelihood, Avramović was more a Romanticist and<br />
patriotic nationalist than a silent and calculating painter who<br />
worked for broader civic clientele in Vojvodina. Not only do his