Monografija - prvo izdanje - niska rezolucija
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
са за ве ли ку Са бор ну цр кву у Срем ским Кар лов ци ма, Кра чун<br />
на жа лост ни је при вео кра ју. На гло је оти шао 1781, пре ма леген<br />
ди ко ја се и да нас мо же чу ти ме ђу ста рим Кар лов ча ни ма:<br />
пао је са ске ле док је ра дио у цр кви. Оно за шта се по у зда но<br />
зна да је ње го вих ру ку де ло, пред ста вља зе нит срп ског ба рокног<br />
сли кар ства. Пре фи ње ни ли ко ви, склад ни ко ло ри стич ки<br />
то но ви, про зрач на фак ту ра, све тли ру жи ча сти и цр вен ка сти<br />
то но ви, ви ју гав и лак цр теж, са мо су не ке од ли ке Кра чу но вог<br />
сти ла ко ји ће оста ти убе дљи во нај о со бе ни ји умет нич ки из раз<br />
јед ног чо ве ка до кра ја XVI II ве ка.<br />
На су прот Кра чу ну, ко ји ни је био без ди ле ме из ме ђу<br />
опо рог де ко ра тив ног сло вен ског ба ро ка и за пад но е вроп ског<br />
ба ро ка и ро ко коа, дру ги срп ски сли ка ри ко ји су би ли ак тив ни<br />
то ком по след ње две де це ни је XVI II ве ка, ја сни је су се прибли<br />
жи ли за пад но е вроп ским ути ца ји ма и кул тур ним то ко ви ма<br />
та да ак ту ел ног кла си ци зма.<br />
Ма да је у цр кве ном сли кар ству мо ра ло до ћи до по навља<br />
ња и ко ри шће ња уста ље них ико но граф ских и стил ских<br />
обе леж ја, услед пре оп те ре ће но сти по сло ви ма и крат ким роко<br />
ви ма, у пор трет ном сли кар ству су да ле ко ви ше од јек ну ле<br />
вред но сти кла си ци зма, као и уз ви ше ни прин ци пи ан тич ке<br />
умет но сти. Упра во са пор тре том срп ско сли кар ство ће се укључи<br />
ти у ма ти цу европ ског кла си ци зма. Је дан од умет ни ка ко ји<br />
је са успе хом сли као ка ко пор тре те та ко и ико не и ико но стасе,<br />
био је Те о дор Илић Че шљар.<br />
Два из ра зи та при ме ра Че шља ре вих сли кар ских спо собно<br />
сти је су па рад ни пор трет вла ди ке вр шач ког Јо си фа Јо ва нови<br />
ћа Ша ка бен те и ком по зи ци ја „Му че ни штво Све те Вар ва ре”,<br />
на ру че на од стра не па крач ког вла ди ке Па вла Ава ку мо ви ћа.<br />
Че шљар је за сво је вре ме био на гла су као од ли чан пор тре тиста.<br />
Не ве ли ка, али сли кар ски бе спре кор но из ве де на га ле ри ја<br />
портрета Че шља ре вих са вре ме ни ка дра го цен је при лог про у<br />
ча ва њу пор терт ског сли кар ства на кра ју XVI II ве ка.<br />
Ка да је реч о портрету, ни шта сла би ји мај стор ни је<br />
био ни си но вац у то вре ме чу ве ног За ха ри ја Ор фе ли на, Ја ков<br />
Ор фе лин. Као „жи тељ кар ло вач ки” по све тио је је дан зна ча јан<br />
пе ри од свог ства ра ла штва сликању портрета, али да ле ко више<br />
се про сла вио сли ка ју ћи по ма ло иде а ли зо ва не ли ко ве свети<br />
те ља, на ро чи то Хри стоса и Бо го ро ди це. Ње го ве цр тач ке и<br />
сли кар ске спо соб но сти не би у тој ме ри до шле до из ра жа ја, да<br />
ни је са успе хом по ха ђао беч ку Умет нич ку ака де ми ју од 1766.<br />
до 1770. го ди не. Иако је сли као ико но ста се по ма њим ме стиlook<br />
at the topographic map of churches and monasteries that<br />
at the time stretched from Zemun to Pančevo, to Arad, Budim,<br />
Timisoara and western Slavonija in order to recognize the density<br />
of the newly built and renovated Serbian churches. The most<br />
potent influences of Baroque-style art among the Serbs were<br />
displayed where everyone could see them– in the monuments<br />
of architecture. Architectural works that were built to fulfil the<br />
needs of the Serbs in the Austrian Empire embraced the style of<br />
Baroque starting from the middle of the 18 th century. From that<br />
time, all orthodox churches that were built within the Austrian<br />
monarchy had to look like all catholic churches, which means they<br />
had to be single-naved buildings with one or two bell-towers at<br />
the front façade on the west side and to have facades that would<br />
be shaped by principles of Baroque architecture. However, church<br />
interior allowed the combination of old icon-painting traditions<br />
with new arrangement of the space, but still greater freedom was<br />
given to a decorative art, more precisely – to wood carving.<br />
The best example of combining the old with the new could<br />
be the well-known monastery of Krušedol on Fruška Gora Mountain.<br />
Built in the vivid landscape of the fertile hilly region of Srem,<br />
once known for exceptional sorts of fruit, especially pears (that’s<br />
where name Krušedol comes from, pear is kruška in Serbian), this<br />
monastery was the centre of spiritual life and leader of the national<br />
conscience of Serbs in the periods right after the Migration.<br />
Even though the monastery was built at the beginning of<br />
the 16 th century, it experienced greater architectural and painting<br />
changes only in the mid 18 th century. The Ukrainian painter<br />
Jov Vasilievich (court painter for Patriarch Arsenije IV Šakabenta)<br />
painted new icons in the Sovereign Row and used the oil technique,<br />
which was new at that time, and began painting of the<br />
new wall paintings over old frescos whose fragments can partially<br />
be seen today. Further work on decorating the church was taken<br />
over by the painter from Arad, Stefan Tenecki, who painted the<br />
main icons in the monastery.<br />
The old, traditional way of fresco-painting divided into<br />
zones was followed here as well, but in Krušedol, frescos unmistakably<br />
expressed the inclination of artists to incorporate more<br />
of their personal sense that was similar to the realistic representation<br />
of man and nature. Realism even took one of the painters<br />
farther than it was common, thus below two windows in the<br />
church choir were painted the first two realist landscapes in the<br />
history of Serbian wall painting.<br />
239