Monografija - prvo izdanje - niska rezolucija
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
у оном што се вер ско на уч но ту ма чи као све тлост ико не, а што<br />
до ла зи од зла та и злат не по за ди не. Зла то се ко ри сти и у финим,<br />
ми ну ци о зним де ко ра ци ја ма дра пе ри ја, као и у об ра ди инкар<br />
на та. При ме ну и зна чај ко ји злат ни фон не при ко сно ве но<br />
има у ико но пи су сре ди не XVI II ве ка, по сте пе но ће за ме ни ти<br />
дис крет ни бо је ни на но си зла та на де та љи ма, да би се кра јем<br />
ве ка све ли са мо на ис пи си ва ње ста ро сло вен ских или ру скосло<br />
вен ских ћи ри лич них нат пи са на при ка зи ма све ти те ља и<br />
ста ро за вет них и но во за вет них сце на.<br />
Не тре ба за бо ра ви ти још и то да су ви со ки цр кве ни вели<br />
ко до стој ни ци би ли нај ве ћи и нај моћ ни ји за штит ни ци уметно<br />
сти код Ср ба под Хаб збур зи ма. Уз њих се већ од сед ме, а<br />
ин те зив ни је од осме и по го то во де ве те де це ни је XVI II ве ка,<br />
ме ђу при ло жни ци ма и об но ви те љи ма цр ка ва и ма на сти ра по јављу<br />
ју се све че шће пред став ни ци срп ског гра ђан ства, ко ји су<br />
пре те жно чи ни ли тр гов ци и за на тли је. До во љан је по глед на<br />
то по граф ску кар ту цр ка ва и ма на сти ра то га до ба рас про страње<br />
них од Зе му на и Пан че ва, пре ко Ара да, Бу ди ма и Те ми швара,<br />
до за пад не Сла во ни је, да би се ви де ло ко ли ка је гу сти на<br />
што но во по диг ну тих, а што об но вље них срп ских бо го мо ља.<br />
Нај ја чи ути ца ји ба рок не умет но сти код Ср ба би ли су<br />
та мо где их је сва ко мо гао ви де ти – на спо ме ни ци ма ар хи текту<br />
ре. У гра ди тељ ству ко је је на ста ло за по тре бе Ср ба у аустријској<br />
ца ре ви ни, ба рок ни стил је за вла дао од сре ди не XVI II<br />
ве ка. Од та да, све пра во слав не срп ске цр кве ко је се гра де на<br />
про сто ру аустриј ске мо нар хи је мо ра ју из гле да ти као и све друге<br />
ка то лич ке бо го мо ље, то зна чи да мо ра ју би ти јед но брод не<br />
гра ђе ви не са јед ним или два зво ни ка на про че љу са западне<br />
стра не и фа са да ма ко је су ар ти ку ли са не по пра ви ли ма ба рокне<br />
ар хи тек ту ре. Уну тра шњост цр кве је, пак, до зво ља ва ла да<br />
се ста ре тра ди ци је ико но пи са и фре ско пи са уком по ну ју у нови<br />
про стор ни аран жман, с тим да је ве ћа сло бо да опет да та<br />
де ко ра тив ној умет но сти, тач ни је – др во ре зу.<br />
Као нај бо љи при мер су сре та ста рог са но вим мо гао би<br />
да по слу жи чу ве ни фру шко гор ски ма на стир Кру ше дол. На стао<br />
у жи во пи сном кра јо ли ку плод ног бр до ви тог ре ги о на Сре ма,<br />
не ка да по зна тог по осо бе ним сор та ма во ћа, по себ но кру шке<br />
(отуд „Кру ше дол”), овај ма на стир био је жи жа ду хов ног живо<br />
та и по кре тач на ци о нал не све сти Ср ба у вре ме ни ма од мах<br />
по Се о би. Иако је ма на стир са гра ђен још по чет ком XVI ве ка,<br />
бит ни је ар хи тек тонс ке и сли кар ске из ме не до жи вља ва тек среди<br />
ном XVI II ве ка.<br />
236<br />
The second, and very important innovation established<br />
by painters of this transitional period was related to the greater<br />
iconographic diversity. Iconostases in Serbian churches became<br />
higher, encompassing several zones where icons in the Sovereign<br />
Row (icons placed to the right and left of the Royal Door)<br />
and above them the frieze of icons representing Liturgical Feasts<br />
were part of a usual layout. In the upper part, around the cross<br />
of the Crucifixion were placed wood-carved panels where scenes<br />
of Christ’s Passion and torments (which are in western European<br />
iconography representations of the cycles of via crucis) were usually<br />
painted. Particular innovations were also new painted subjects<br />
such as “Coronation of the Mother of God”, where God as<br />
Father and Jesus Christ sit on clouds and in the presence of the<br />
Holy Spirit they crown the Virgin Mary, a religious scene that<br />
was entirely unknown in Serbian iconography of earlier times.<br />
The scene of the Immaculate Conception of the Virgin Mary (Immaculata<br />
conceptio) is also new in Baroque painting as well as<br />
representations of angels’ little heads with wings.<br />
All of this is accompanied by a new approach to painting<br />
costumes, clothes, archbishop thrones into which the abundant<br />
Baroque ornamentation is incorporated with its authentic and<br />
full brilliance.<br />
On the other side, in this transitional period the unbreakable<br />
connection with the orthodox icon’s essence is the most visible<br />
in what religion and science interpreted as the light of an<br />
icon, and which which was the effect of a golden background.<br />
Gold was used in refined, minutiae decorations of draperies as<br />
well as in painting human faces. The golden base that had an<br />
absolute use and importance in the icon painting of the middle<br />
of the 18 th century was gradually replaced with discrete coloured<br />
layers of gold in the details, while at the end of the century it was<br />
reduced to writing Old Slavic or Russian Slavic Cyrillic inscriptions<br />
within the representation of saints and scenes from the Old and<br />
New Testaments.<br />
It shouldn’t be forgotten as well that the highest church<br />
authorities were the greatest and most powerful patrons of art<br />
among the Serbs during the Habsburg rule. Next to them, already<br />
from the seventh and more intensely from the eight and<br />
especially ninth decade of the 18 th century, among donators and<br />
renovators of churches and monasteries would appear more often<br />
the representatives of the Serbian citizenry that mainly consisted<br />
of merchants and artisans. It would be sufficient only to take a