Monografija - prvo izdanje - niska rezolucija
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Константин Данил / Konstantin Danil Ђорђе Крстић / Đorđe Krstić Урош Предић / Uroš Predić<br />
са мо ба кро пи се пра зни ка и ма на сти ра, не го и пло че за слу ж<br />
бе не тек сто ве, про кла ма ци је, син ђе ли је, гра ма те, си нод ске наред<br />
бе, ка ти хи зи се и сл. Из Кар ло ва ца је оти шао у Те ми швар,<br />
вла ди ци Ви да ку, па у Ве не ци ју за ко рек то ра Те о до си је ве<br />
штам па ри је, да би се на кра ју упи сао на та мо шњу ба кро ре зачку<br />
ака де ми ју на ко јој про во ди не ко ли ко го ди на. Као у слу ча ју<br />
Же фа ро ви ћа и ње го ве Сте ма то гра фи је (где се мо ра ло са ра ђива<br />
ти са ис ку сни јим беч ким ба кро ре сцом и штам па ром ка кав је<br />
био То ма Ме смер), та ко и код За ха ри ја Ор фе ли на и ње го вог<br />
нај по зна ти јег де ла Сло ве но серб ска и Ва ла хи ска Ка ли гра фија<br />
(ко ју је ре зао са беч ким ба кро ре сцем Ја ко бом Шму це ром),<br />
за слу ге за раз вој срп ске гра фич ке умет но сти у XVI II ве ку припа<br />
да ју и за па же ним беч ким ба кро ре сци ма са ко ји ма су на ши<br />
умет ни ци са ра ђи ва ли.<br />
Ни зом гра фич ких ли сто ва са при ка зи ма фру шко горских<br />
и све то гор ских ма на сти ра, ве ли ких пра зни ка или средњо<br />
ве ков них срп ских вла да ра, гра фи ка код Ср ба у XVI II ве ку<br />
до сти гла је зе нит, док су иде је ба рок не умет но сти у њој до биле<br />
нај бо љег ту ма ча.<br />
Ра спон од без и ме них зо гра фа до шко ло ва них сли кара<br />
ба ро ка, ни је се пак мо гао пре мо сти ти на глим ско ком, утоли<br />
ко пре што су те раз ли ке би ле ви ше не го очи глед не. Уло гу<br />
„спо ји те ља” ова два сти ла на се бе је пре у зе ла чи та ва ге не раци<br />
ја умет ни ка ко ји су у ли те ра ту ри до би ли на зив „Мај сто ри<br />
пре ла зног пе ри о да”. Пр во по че му су се ови мла ђи раз ли ко вали<br />
од старијих тра ди ци о на ли ста би ло је аутор ство. На осно ву<br />
are especially distinguished. A special part of Stematography are<br />
heraldry symbols of South Slavic states such as: Serbia, Raška,<br />
Illyricum, Bohemia, Bulgaria, Croatia, Dalmatia, Dacia, Epirus,<br />
Dardania, Ragusa (Dubrovnik), Tribalia, Turkey, Panonia…in total,<br />
fifty five coats of arms.<br />
Contrary to a long tradition of wall and icon painting in our<br />
art, graphic art was building its own space in Serbian art of the modern<br />
era, relying on the experiences acquired during two preceding<br />
centuries of book printing and book decorating. However, a sudden<br />
turnover in the field of graphic art happened from the middle of the<br />
17 th century with the appearance of the best Serbian engraver at the<br />
time, Zaharije Orfelin. His beginnings are undoubtedly connected<br />
with the education he received from a domestic iconographer (zograph),<br />
but also from 1750 he was in Budim and Vienna where he<br />
worked on improving his drawing and copper engraving techniques.<br />
In less than ten years, Zaharije Orfelin made such advancement<br />
that Karlovac Metropolitan Pavle Nenadović appointed him his personal<br />
chancellor. This opened the doors for new engraving studio in<br />
the town of Sremski Karlovci, and at the same time Zaharije Orfelin’s<br />
work flourished – he created not only engravings representing<br />
religious feasts and monasteries, but also tablets for official texts,<br />
proclamations, Episcopal diplomas and decrees, orders given by the<br />
church council, catechesis…From Sremski Karlovci he went to Timisoara<br />
to Bishop Vidak, and then to Venice where he worked as<br />
corrector in Teodosije’s printing company, and finally he enrolled in<br />
the Venice engraving academy, where he spent several years.<br />
229