Monografija - prvo izdanje - niska rezolucija
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
би ли бо ја жљи во фраг мен тар ни и огра ни ча ва ли се на де ко ратив<br />
не еле мен те. У пр вим де це ни ја ма по Се о би, зо гра фи су слика<br />
ли вр ло упро шће не, по ма ло и на ив не је ван ђе о ске сце не и<br />
све ти те ље, те ико не има ју на гла ше ни гра фи зи цам, не по средност<br />
сли кар ског ка зи ва ња и је дан нео че ки ван ди ја па зон боја<br />
и ша ра, ико на је осло бо ђе на „сте га” ви зан тиј ске ка нон ске<br />
умет но сти, те жње за ве ли чан стве но шћу и па те ти ком.<br />
Пр ви пра ви про дор за пад но е вроп ског ути ца ја у срп ској<br />
умет но сти пр ве по ло ви не XVI II ве ка де си ће се у зид ном сли карству<br />
ма на сти ра Бо ђа ни у Бач кој (1737). Фре ске у<br />
овом ма на сти ру ни су рад не ког сли ка ра „од пре ка”<br />
већ са свим су прот но, да ро ви тог мона<br />
ха по ре клом из ју жне<br />
Ма ке до ни је, Хри стифо<br />
ра Же фа ро ви ћа,<br />
фор ми ра ног у ло калним<br />
ико но пи сач ким<br />
шко ла ма на Све тој<br />
го ри. Он се до ду ше<br />
при др жа вао пост визан<br />
тиј ског<br />
на сле ђа,<br />
али је ту и та мо до давао<br />
не ке де та ље ко ји<br />
све до че и о ути ца ји ма<br />
са вре ме ног ба рока<br />
(ре ци мо сце не<br />
из Књи ге По ста ња на по трбуш<br />
ји ма лу ко ва). Уоп ште,<br />
зид не сли ке у Бо ђа ни ма у<br />
тој ме ри се раз ли ку ју од зид ног сли кар ства би ло ког дру гог српског<br />
ма на сти ра, да се са пра вом сма тра ју ме стом где се „ро ди ла<br />
мо дер на срп ска умет ност”.<br />
За Же фа ро ви ћа се не ве зу је са мо ра ђа ње но ви јег српског<br />
сли кар ства, не го и ра ђа ње нај по пу лар ни је књи ге ме ђу<br />
Ср би ма у XVI II ве ку – Сте ма то гра фи је, са ба кро ре зач ким предста<br />
ва ма ју жно сло вен ских све ти те ља и вла да ра, ме ђу ко ји ма се<br />
на ро чи то из два ја ју срп ски све ти те љи од ро да Не ма њи ћа. По себан<br />
део Сте ма то гра фи је чи не хе рал дич ка зна ме ња др жав но сти<br />
ју жно сло вен ских обла сти као што су: Сер би ја, Ра шка, Или ри ја,<br />
Бо хе ми ја, Бу гар ска, Кро а ци ја, Дал ма ци ја, Да ки ја, Епир, Дар дани<br />
ја, Ра гу за (Ду бров ник), Три ва ли ја, Тур ска, Па ноп ни ја, ... све<br />
укуп но пе де сет и пет гр бо ва.<br />
226<br />
During escape and migration, every Serb carried an<br />
icon as the most precious sacred object. He prayed in front of<br />
it, believed in it and carried it always and everywhere he went.<br />
Therefore at the beginning, the breakthroughs of new elements<br />
into this type of art were timidly fragmental and limited to decorative<br />
elements only. In the first decades after the migration,<br />
zographs (icon painters, iconographers) painted very simplified<br />
and slightly naïve evangelical scenes and saints, these icons have<br />
emphasized graphics, directness of the pictorial narrative and<br />
an unexpected scale of colours and patterns, the icon<br />
was liberated from the<br />
Теодор Крачун, Жртва Аврамова, 1775-1780, Народни музеј у Београду<br />
Teodor Kračun, Sacrifice of Abraham, 1775-1780, National Museum in Belgrade<br />
“chains” of the Byzantine<br />
canonical art and from an<br />
inclination toward magnificence<br />
and pathetic.<br />
The first actual breakthrough<br />
of the western<br />
European influences into<br />
Serbian art of the first half<br />
of the 18 th century took<br />
place in the wall painting<br />
of the monastery Bođani<br />
in the region of Bačka<br />
(1737). Frescos in this monastery<br />
are not the work of<br />
some painter “from<br />
abroad”, but quite the<br />
opposite, they are work<br />
of Hristifor Žefarović, a talented<br />
monk who came from<br />
Macedonia and formed his style in the local icon-painting schools on<br />
Mount Athos. However, he remained faithful to the post-Byzantine<br />
heritage, but occasionally he would add details that are testimonies<br />
to contemporary Baroque influences (for example, the scenes from<br />
the Book of Creation painted on the undersides of arches). Generally,<br />
Bođani and its wall paintings differ to such an extent from wall<br />
painting of any other Serbian monastery that is rightfully considered<br />
the “place where Serbian art of the modern era was born”.<br />
Žefarović’s name is not only connected with the birth of a<br />
new Serbian painting style, but also with the appearance of the<br />
most popular Serbian book in the 18 th century – Stematography,<br />
with copper etching representations of South Slavic saints and<br />
rulers, among which Serbian saints from the Nemanjić dynasty