Monografija - prvo izdanje - niska rezolucija
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ска др жав на са бо ра, из ме ђу оста лих и онај у Де же ву на ко јем<br />
је Дра гу тин пре дао власт мла ђем бра ту.<br />
Дра гу тин је кти тор и цр кве Све тог Ахи ли ја у Ари љу,<br />
се ди шта мо ра вич ких епи ско па. Цр кву су 1296. го ди не ослика<br />
ли, по све му су де ћи, сли ка ри из Со лу на. Тра ди ци о нал но<br />
сли кар ство, из ве де но на там ној по за ди ни у ико но граф ском<br />
по гле ду од ли ку је се ве ли ким бро јем исто риј ских пор тре та. У<br />
при пра ти су, у окви ру кти тор ске ком по зи ци је, при ка за ни краље<br />
ви Ми лу тин, Дра гу тин са мо де лом цр кве, Дра гу ти но ва жена<br />
Ка те ли на и си но ви Вла ди слав и Уро шиц.<br />
Де це ни је око 1300. го ди не обе ле жи ла је обим на ктитор<br />
ска де лат ност кра ља Ми лу ти на (1282–1321) ка ко у Ср би ји,<br />
та ко и ван ње них гра ни ца, у Ца ри гра ду, Со лу ну, Све тој зе мљи<br />
и Ато су. Ви зан ти ни за ци ја др жа ве огле да ла се у свим сфе ра ма<br />
по ли тич ког и кул тур ног жи во та. Цр кве овог пе ри о да углав ном<br />
су пе то ку пол не, упи са ног кр ста, зи да не су ка ме ном и опе ком.<br />
Зид но сли кар ство се раз ви ја упо ре до са оним у Ца ри гра ду и<br />
Со лу ну у ка рак те ри стич ном сти лу „ре не сан се Па ле о ло га”.<br />
Ме ђу број ним цр ква ма кра ља Ми лу ти на из два ја ју се црква<br />
Бо го ро ди це Ље ви шке у При зре ну об но вље на 1307. го дине.<br />
Жи во пи са на је ко ју го ди ну ка сни је, ру ком зо гра фа Ми ха и<br />
ла Астра пе, ко ји је оста вио за пис у при пра ти. Не ки од сли ка ра<br />
Бо го ро ди це Ље ви шке жи во пи са ли су, у пе ри о ду од 1309. до<br />
1316. го ди не, цр кву у Жи чи, по на вља ју ћи сли кар ство из XI II<br />
ве ка ко је је стра да ло у на ле ту Ку ма на.<br />
Где су задужбине суседних народа и владара на срб -<br />
ској земљи? Нигде ни једне. Ни једне Румунске у<br />
Крајини (у бли зини Неготина налази се манастир Бу ково,<br />
задужбина не ру мунских великаша него онога славнога<br />
србског краља Ми лу тина). Ни једне бугарске у Македонији,<br />
и ни једне грчке ма где. Мада је цариградска<br />
патријаршија господарила над ср б ским народом до Свето<br />
га Саве и дуго и дуго за време Турака, ипак нигде ни<br />
једне грчке задужбине, ни од грчких владара ни од грчких<br />
владика и велможа. Међутим, грчка Тесалија и сва<br />
околина бугарске престонице украшене су светињама<br />
по диг ну тим од Срба ктитора.<br />
Национализам србски је универзално хришћански,<br />
никад уски и глупи шовинизам. Овако би се могао дефи<br />
нисати србски светосавски национализам: Уређи вати<br />
своју кућу и сувишком своје снаге и свога блага помагати<br />
сваком народу да уреди своју кућу.<br />
Свети владика Николај<br />
wall painting. The frescos of Sopoćani are the greatest achievement<br />
of the painting of the 13 th century, and the Dormition of the<br />
Virgin Mary on the western wall of the nave certainly belongs to<br />
the most monumental works of the medieval European painting.<br />
In the narthex, next to the scenes that typically decorate<br />
these sections, is a fresco that illustrates the death of King Uroš’s<br />
mother, Anna Dandolo. This composition certainly embodies an<br />
obvious tendency to represent the death of a Serbian queen in<br />
the same way as the Dormition of the Virgin Mary.<br />
Sopoćani’s painting sets such high standards which can’t<br />
easily be matched or repeated in, for example, the endowments<br />
built by Queen Helen d’ Anjou (Jelena Anžujska), wife of King<br />
Uroš. The Church of the Annunciation in her endowment, the<br />
monastery of Gradac, has only partially preserved paintings.<br />
Special characteristics of the church in Gradac include Gothic elements<br />
such as windows with broken arcs, as well as four flying<br />
buttresses on the eastern part of the building.<br />
King Dragutin reigned for just a short period, from 1276<br />
to 1282. In 1282 he suffered severe injuries after he had a tragic<br />
fall from a horse while hunting. Soon afterwards, at the Council in<br />
Deževo, under still unclear circumstances, he abdicated in favour of<br />
his younger brother Milutin (1282 – 1321), although Dragutin continued<br />
to govern in the northern parts of the country. In 1284 he<br />
obtained the Mačvan-Bosnian Dukedom from the Hungarian king,<br />
placing Belgrade for the first time under the rule of a Serbian king.<br />
Where are the endowments of the neighbouring nations<br />
and rulers in our country? There are none. Not<br />
a single Romanian one exists in Krajina (near Negotin is<br />
monastery Bukovo, which is not the endowment of the<br />
Romanian dukes, but of the glorious Serbian King Milutin).<br />
Not a single Bulgarian church in Macedonia, and not<br />
a single Greek one wherever. Although Constantinople Patriarchy<br />
governed the Serbian people until Saint Sava and<br />
again for a long time during the Turkish rule, still, there is<br />
not a single Greek endowment, neither built by the Greek<br />
ruler nor Greek archbishops or aristocrats. But, the Greek<br />
region of Thessaly (Thessalia) and the whole surroundings<br />
of the Bulgarian capital city were adorned with the sacred<br />
churches that were built by the Serbian patrons.<br />
Nationalism of the Serbs is universally Christian;<br />
it is never narrow-minded and brainless. This is how the<br />
Serbian Saint-Savan nationalism could be defined: To take<br />
care of our own house and to, with the extra power and<br />
wealth, help every nation do the same with their house.<br />
Saint Archibishop Nikolaj<br />
135