Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
165Ovo je nevelika izložba, tek sa 7-8 radova srednjeg i velikog formata, koji ćeverovatno i poslednje skeptike osloboditi sumnjičavosti koju je izazivalo njegovo ranije<strong>slika</strong>rstvo. Iako se formirao na krilu beogradskog figurativnog <strong>slika</strong>rstva krajemsedamdesetih godina. Trajković je oduvek pokazivao sasvim vidljivu zainteresovanostiza apstraktni prosede, za slobodni život oblika i boje na platnu. No, pored toga, nanjegovim <strong>slika</strong>ma je jasno bio umetnut i narativni sloj, jedna pseudo-literarnost kojoj jeovaj umetnik rado pribegavao nadograđujući, ili upotpunjavajući sopstvenu ikoničnost.Ovaj sloj u njegovim radovima vremenom je postajao sve složeniji, gotovo da je dovodiou pitanje kompozicionu homogenost <strong>slika</strong>rskog prizora. I tada je Trajković razumeo damu daljnje insistiranje na ’literarnosti’ može samo naškoditi. Povukavši se potom jošjednom u svoj njujorški atelje, Slobodan Trajković je u autentičnom ambijentu velikeumetnosti i slobodnih, magistralnih tokova, neinhibirane intuicije, podstakao jedan novi<strong>slika</strong>rski program u kojem, u <strong>slika</strong>rskom smislu, ima mesta jedino za čist govorkolorističkih masa na površini platna. Iz ovakvog koncepta nastao je ciklus <strong>slika</strong> koji jedanas izložen.Njujorška škola apstraktne umetnosti još uvek predstavlja aktivno vreloinspiracije, čak i za umetnike osamdesetih godina. Iako je već krajem prethodne decenijeTrajković čvrsto definisao vlastiti <strong>slika</strong>rski rukopis, u promenjenoj sredini – njujorškojumetničkoj sceni, pretrpeo je jedan ozbiljan kreativni uticaj koji ga je usmerio premajednoj novoj oblikovnoj sintaksi. Mada je, prvobitno, tvrdoglavo zastupao ’evropski’<strong>slika</strong>rski svetonazor čije je vrhovno božanstvo ’originalnost po svaku cenu’, čemuposebno nametljivo teži tzv. beogradska <strong>slika</strong>rska škola, Trajković je podlegao uticajimanefrustrirane američke, možda ne toliko originalne koliko ikonički redukovane ikoloristički intenzivne <strong>slika</strong>rske predstave. U sučeljavanju ta dva shvatanja, Trajković jeiz dubina zaklonjenih kreativnih potencija vlastite imaginacije izlučio ovaj ciklus <strong>slika</strong>poznatog internacionalnog zvuka. Pokazao je i majstorsku <strong>slika</strong>rsku egzekuciju koja ga jedovela u red naših potencijalno nauspešnijih umetnika u međunarodnim razmerama.Kvaliteti slikovne predstave kojima danas sigurno barata, postojanost u tehničkoj izvedbislike, beskompromisna posvećenost rešavanju problema apstraktnih jezičkih modela u<strong>slika</strong>rstvu, za Slobodana Trajkovića su dugoročna opredeljenja.<strong>II</strong>I program Radio Beograda, Beograd, 1989, Slobodan Trajković, Slike, Moment, 16,Beograd, 1989.Darija KačićU genearciji koja je neposredno stupila na umetničku scenu pojavila su se i neka izrazitoautorska shvatanja koja doprinose utisku krajnje heterogenosti ovog vremena. Sasvimrazličita značenja, pa i henička rešenja u okviru novonastale umetničke situacije, plod suisto tako raznovrsnih uticaja kojima su današnji umetnici izloženi. Svakako da se kaopresudan faktor u njihovom formiarnju i nadalje pojavljuje likovna akademija na kojoj seoni umetnički obrazuju, no i tamo se beleže simptomi promene koja je došla sa novimvremenom. Otuda je sve očiglednije da se maldi umetnici pojačano podstiču na plastičkaistraživanja koja su primerena njihovom vremenu, i ravna su nekadaeksperimentatorskim procesima. Danas takva nastojanja razumemo kao sasvim