You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
jaanalind ja emu, söövad tegelikult üpris palju. Ta lisab: „Kasvatame näiteks idusidsöögiks jne, ühesõnaga igav meil pole!“ Pererahva jaoks on positiivne preemiasee, kui neil ikka rahvast külas käib. „Suust suhu reklaam mõjub kõige paremini,“kinnitab peremees. „Ka on meil aastatega tekkinud püsikliendid, kes tulevad siiaaina tagasi, tuues kaasa ka oma sugulasi ja sõpru. See toimibki kõige paremini, sestkampaaniate tegemise peale meie hammas ei hakka.“Inimene on kiskja, mistõttu tulebvägisi keelele küsimus, et kasteinekord mõni hõrgutava lihagalind kohe eriti vastupandamatuks eimuutu... ? „Taimetoitlased me pole,aga sõpru me ka ei söö,“ vastabValeri provotseerivale küsimusele,lisades, et nende linnupargis leiabiga lind ja loom ikka oma loomulikulõpu, hea maitse tõttu kedagi äraei sööda. Hädatappe tuleb vahelmuidugi teha. „Ükskord proovisinammustel aegadel aristokraatide lauale kuulnud paabulinnuliha ja peab ütlema, etsee polegi nii eriliste maitseomadustega.“Valeri teada <strong>Eesti</strong>s teisi sellise mastaabiga, hobist välja kasvanud ja erakapitalilpõhinevaid linnuparke polegi. Mõnevõrra teise kontekstiga park on näiteksMuhumaal, kus elavad nandud, emud jms, ning Polli loomaaed Harjumaal. Ent niiliigirikast ja suure kollektsiooniga linnu-loomaparki kui Jaaniraotul mujalt ei leia.„Mul on kahju, et paljud meie sõbrad-konkurendid praegu uksi kinni panevad,“ onValeri mõtlik. „Annaks jumal jõudu, et meiega nii ei läheks.“Lisaks linnupargile on Jaaniraotul veel teinegi tähelepanu nõudev tegevus –aiandus. „Me olime kaks noort lolli, tütar alles 3kuune, kui maale kolisime,“meenutab Valeri. „Ülle siis hakkas siin möllama ja hullama.“ Ühel hetkel saidteadmised otsa, nii et perenaine läks Räpina Aianduskooli neid juurde hankima,praegu täiendab Ülle end maastikuehituse v<strong>alla</strong>s. Tulemuseks on väike müügiplatsning üsna arvestatav taimekollektsioon. Nii et kui külastaja taimeaeda satub, näebta taimi suure ja ilusana ning teab täpselt, millist istikut või seemet osta tahab.„Kaubanduskeskuses võib ju seemnepakil pilt peal olla, aga see üksi ei tööta,“ usubValeri. Taimedega käib pererahvas peamiselt laatadel.Kolmanda hobi – palkmajade –teema sai alguse 1992. aastal,kui maale koliti. „Olin õhinat jatuhinat täis noor inimene,“ räägibValeri. Ainus saadaval töökoht oliIlumetsa metskonnas. Kuna lapsedolid väiksed, hakkas Valeri neileliivakasti tegema, uurides selleksenne põhjalikult palkmajaderaamatut. „Hakkaja ja tubli isa,nagu ma olin, hullasin selle raamatujärgi 2 ööpäeva ja sain targemaks,“ räägib Valeri sellest, kuidas palkmajad temanitee leidsid. Hiljem täiendas ta end Räpina Metsakooli kursustel, sai oma hobileoskused lisaks, nii et lõpuks muutusid palkmajad Valerile ka tööks.